180 



chytovýnii, které v dobé miocenové musily pov.slali při vystoupení Irachylu. V se- 

 verním konci Liibětovskó doliny vyplňuje dolinu mocná usazenina slinu šedé barvy, 

 oddělené v silné vrstvy s čelnými olisky dvojděložnjch rostlin a rybích šupin z rodu 

 Melettži. Blíže Lubětové skládají se pahorky na západní straně ze slepence trachyto- 

 vého. Hornina ta jde i na vyšší hory, jmenovitě na mocnou horu trachytovou Véper 

 Lubělovsliý. U samé Lubětové vznášejí se velmi rozervané pahorky zvané Pohoielé, 

 jejichž sloh jest velmi jednoduchý. Na vápenci liasovém usadily se toliž jíly šedé 

 30—40' mocné, obsahující místem veliké kusy Irachylu. V tomtéž jílu vylučuje se 

 sloj jednostejné hnědé rudy železné, mísleni s peckami dutými, na povrchu černými, 

 lesklými, řidčeji slohu bublinalého. Ruda ta ne velmi bohatá obsahuje 23 % železa. 



Obracujíce se od Pohořelé k Sajbě převládají zase slepence trachytové bělošedé, 

 kieré se skládají z převládajícího množství bílého práškovilého živce s porušenými 

 zrny černého augitu. U paty Věpra v dole Jamešna dobývají z té horniny hnědé a 

 červené opály, používané k vytápění železa. Slepence trachytové obsuhuji pořídku otisky 

 lislťi rostlin dvojděložných. 



Přechod. Vedle mlýna toho jména s několika domky nedaleko Balaše u Špání 

 Dolitty byly při kopání studně odkryty šedé jíly, obsahující neobyčejně četné skořápky 

 mušlí Iretihoiních, z většího dílu náležející k rodu Peclen. 



Tajová u Báňské Bystrice. Půl míle od dolu, kde se u Tajové kamenka (auri- 

 pigment) dobývá, vystupuje na hoře Skalkách mocná usazenina šedého drobnozrného 

 pískovce v podobě skal novějších útvarů, a náleží, jak se zdá, k vrstvám miocenovým. 

 Uprostřed v tom pískovci objevuje se realgar kryslallový v okroukljch dutinách, po- 

 dobných k silným kmenům. 



Ortuty. V malé vzdálenosii od tohoto právě popsanéh ísta na pahorku zva- 

 ném Ortuty byly odkryty v slinitém, bílém pískovci stopy rumělky, nezřelelně vy- | 

 hraněné. 



Badín. Na jihu od Báiiské Bystřice pod hřbetem Irachytovým, vznášejícím se 

 nad Kremnici, jsou v údolí značné sloje hnědého uhlí, kteréž se po dlouhý čas dobý- 

 valo, nyiií ale (1854) již zasypáno jest, jak se zdá pro hojnost přimíšeného kyzu 

 železného. 



Jastraha. Západně od Báfiské Bystřice a Tajové vyzdvihuje se mohutný hřbet 

 trachytový, za kterým leží slavné zlaté doly Křemnické ; v příčném údolí, kteréž tento 

 hřbet prorývá, leží Jastraba. Vyskytuje se tam mocný útvar třelihorní v roklině zvané 

 Ziare. Obsahuje d<'obnozrný pískovec s dvěma tenkými slojemi hnědého uhlí, z nichž 

 jedna 1' a druhá 2' silná jest; sloje ty odděluje od sebe pískovec tři stopy mocný 

 s čelnými otisky listů a plodův, jak se zdá z javorovitých. Na mnohých jiných místech 

 obsahuje pískovec tytéž listy, jmenovitě na cestě Smolnické u Kremnic. V tétéž do- 

 lině Jaslrabské nalézají se v Suskovém Vršku, nedaleko pily Ihrač, v tufech perlitu 

 ložišlě lupku brusního, uloženého střídavě s opálem. Nyní jsou podle Petlka *) doly 

 lupku brusního ouplně zasypány, nad nimi leží 12' silné ložišté polopalu, který pokrývá 

 pískovce. Lupky brusní, nazvané lehkou křídou, jsou vlastně shluky nesčíslných kře- 

 menných buněk řasovitých rostlinek. Polopal mění se působením povětří na povrchu 



') J. v. Pettlio Gtogr. Slsizze dci- Gegenil voa Kiemuite v Haidiiigrovych : Naturwissensch. Abhand- 

 lungen T. 1. str. 289. 



