183 



řince, Bukovině, Poronínu, Zakopané, pod Rořožníkem, kdež nalezeny byly zuby slona 

 Elephas 'primigenius. 



Od vsi Černého Dunajce táhne se hlína do Oravy a pokrývá všechny útvary této 

 stolice ; velmi mocné vystupuje u Pekelníku, Polhory, Zubrohlavu, Tcrscina, Tvordo- 

 íína, Lehoty, u zámku Oravského a u Kubína, spočívá též na půlnočním úpatí hory 

 Choče pod Leščinami a táhne se k Osádce, Borovu a Zuberci. V samých Tatrách na- 

 lézáme hlínu často velmi mocně vyvinutou na severní straně, kde vystupuje na Reglach 

 (horách) mezi Koscieliskem a Zakopanou, na hoře Nosal u železné pece Zakopanské, 

 kde sáhá až k samému štítu; leží na vrstvách nad Javořinou i Žárem, v středních 

 Tatrách vystupuje až nad hranici stromíi na hřebene naproti dolům Magurským, pak na 

 Javorince naproti dolině Věrcichy v Liplovř. 



Celá rovná Spíž jest pokryta blinou, jížto se pole žlulč barví, pokrýváf zde 

 pískovce eocenové a melafyry. Od Lubovny a Patoče prostírá se do Saryšské stolice, 

 kde má ještě mocnější vyvinutí a úplně pokrývá tentýž pískovec, částečně i trachyty; 

 hory i doliny u města a lázní Bardějovských mají žlutou barvu od hlíny ; odtud táhne 

 se k Prešovu a Hanušovicům, do Vranova, k Sieciovcům, k Ujhelu a Szaraspataku. Hlína 

 pokrývá netoliko pahorkovitý kraj Spíže, nýbrž i jižní hory z mastkových břidlic slo- 

 žené; vrstvy hlíny viděti jest u Krompachu a na všech pahorcích dále nad Hernadem, 

 v Kluknavě, u Margnan, Jaklovic, Gelnic, Mathildiny hutě, v Hamru, Bělé, na hoře 

 Košické, jakož i u Košic, odkud trvá až pod Tarčal, kde tvoří zem neobyčejně 

 úrodnou. 



Hlína jest též značně usazena v celé dolině Liptovské a na vedlejších horách ; 

 od sv. Mikuláše do Luček a Rožemberku pokrývá celou dolinu a táhne se až na horu, 

 na které stojí zříceniny Likavské; prostírá se dolinou Řevučskou, kde dno a boky po- 

 krývá; viděti ji na vápencích a dolomitu liasovém u Osadu, Nižné a Prostřední Řevuce; 

 u Horní Řevuce jest patrně ztenčena na vrstvu 5—6' mocnou; odtud vystupuje až 

 do výšky Sturca, jak na severní tak i na jižní straně ; dále na jihu pokrývá břidlice 

 a slepence mastkové v Starých Horách. 



V jižní části Oravy převládá značně hlína a zabíhá v hluboké doliny, sáhající 

 do holí Liptovských a Turčanských ; na jižním úbočí posledních vystupuje v Parnici, 

 Trhové, Bělé, v Slrečnu; viděti ji podél Váhu až k Budelínu a Žilině, kde vyplňuje 

 doliny na sever a na jih rozvětvené, jmenovitě dolinu Kiščuckou ; viděti ji za Radolí, 

 Novým Městem ; z druhé strany pokrývá všecky pahorky prostoupené řekou Žilinkou, 

 jakož i boky Větrné Hole a pásma Lětavy; mohutně usadila se na vápenci liasovém 

 u Bečice, Višňová, Koňská až pod Rajec. 



V dolině, táhnoucí se mezi Liptovem a Větrnou Holi a obmezující stolici Turčan- 

 skou, vyvinuje se mohutně tento sladkovodní útvar; pozoruje se v nejhlubších dolinách 

 uprostřed mezi vysokými holemi Turčanskými, jmenovitě nad Vábeni u Kralován, Šutova ; 

 ve velké dolině Turčanské pokrývá obšírné prostory, počavši od jižných pat Holí Tur- 

 čanských ; počínajíc od Ratkova táhne se přes Turany, Sv. Martin, Mosač až za Stub- 

 nici ; na východ od teplé lázně v Stubni vystupuje ze slepenců trachytových na úboči 

 vysokých hor, z dolomitu liasového složených, nad Hájem, pokrývá z téhož útvaru slo- 

 ženou horu Harmanéckou, která děli Turčanskou stolici od Zvoleňské : u Harmaňce 

 a s\. Petra pokrývá dno údolní a vystupuje vzhůru do Spaní doliny, kde se spatřuje 

 ve větší neb menší mohutnosti na úbočích a výšinách u rudních dolů. Hlína ze Špani 



