184 



doliny táhne se na výšiny z liasu a masll<ové biidlice složené, l<leré na východ« 

 pokrývají rulu a žulu Balaša. Celé údolí Hronu u Báňské Bystřice pokrývá tato žlutá 

 usazenina; viděti ji postupujíc k jihu za Radvany, Badínem, Hajníkem, kde spočívá na 

 liasovém vápenci a třetihorních útvarech, pak u známých lázní Sljačských, vybudova- 

 ných v novějším čase na slepencích a tufách trachytových ; vzhůru od Báňské Bystrice 

 táhne se hlína v dolině Hronu a dosahuje až k jeho pramenům, a sice k vískám Majer, 

 Lučatín, Slovanské Lipče, Mošcienice, Svatý Ondřej, Německá, Zamošcie, Předajná, 

 Hronec. Od Slovanské Lipče prostírá se do doliny Lubětové, kde pokrývá útvary třeli- 

 horní a břidlice mašíkové, a v přilehlé vísce Šajbě slepence trachytu v době třetihorní 

 usazené. Od Hronce táhne se hlína v protivné strany do příčných dolin, jmenovitě 

 v dolinu Bystrou až pod žulu Nižných Tater, z druhé strany pokrývá břidlice mastkové, 

 rulu a trachyt u vesnic Belog, Janušovce, Dobroč až pod patu mohutného hřbetu tra- 

 chytového, nazvaného Veper Klenocký. Rovněž vchází do hluboké doliny Oserbli- 

 ské (Zerrenbacher Thal), tam má největší vyvinuti u Třívod, kde vystupuje na horu 

 Veper Lubětovský do značné výšky. 



V horní části údolí Hronského viděti jest hlínu u Gasparovic na rule, dále pak 

 u Polomky spočívá na útvaru třetihorním a sáhá do boků složených z břidlic mašíko- 

 vých, odkud z hlavní doliny obrací se do dolin pobočných, jmenovitě k Hrončíku, kde 

 pokrývá žulu a břidlice mastkové, obstoupené vysokou vápennou stěnou zvanou Stožky. 

 Dále v Dolině Hronu 'pokrývá břidlice mastkové u Helpy a výše u Pohořelé, Červené 

 Skály ; v Telgartu vrstvy liasové. Od Červené Skály jde do rozsedlinovité doliny pod 

 Muráňskou horou nad vsí Hutě, odtamtud táhne se do doliny Jelšavské, tam vyvinuje 

 se obšírně u Řevuce a Jelšavy, jako i v pobočných dolinách až na hřbet Kohúl : 

 z druhé strany od Muráně viděli jest hlínu u Cisovce, odkud vyplňuje celou dolinu 

 Rymavy ; neobyčejně mohutné vystupuje u Rymavského Březová, odtud jde do doliny 

 Rymovice za Kokavu, pokrývá vysoký hřbet Charpa a obšírně rozkládá se okolo Kle- 

 novce. Od Kokavy prostírá se na žulové hory, obstupující pěknou továrnu na české 

 sklo u Zlatné ; útvar ten velmi mocně se usazuje vycházeje z vysokých hor, jako 

 u českého Březová a Poltaru, kde pokrývá břidlice mastkové a pahorky třetihorní 

 s blinou ohnězdornou ; od Rymavského Březová táhne se pak podél Rymavy na pahorky 

 u Zalužan až k Rymavské Sobotě ; zde pokrývá hlavně tufy a slepence trachytu, jako 

 u vsi Porkur Agy. Mezi Rymavskou Sobotou a místy Berzeto a Tornallya, Plešovcem 

 a Rožnavou pokrývá napřed Irachyty, pak vápence liasové a břidlice nebo slepence 

 mastkové. 



Z toho viděti, že hlína zaujímá neobyčejně rozsáhlou prostoru v severozápad- 

 ních stranách hor Karpatských. 



Jan Kepler '). 



Od J. Malého. 



Úplné Století minulo po Koprnikovi, který první poznal a světu odh#lil pravý 

 běh těles nebeských, nežli vypátraný byly zákony, jakými se běh tento řídí. Bylo-li 



*) Mateiial k životopisnému nástinu tomuto vážen hlavně z Breitsckioertovtf biografie Keplera (KeJJlers 

 Lebenund Wirken. Stuttgart 1831), z pojednám' Fr. Araga o něm a jeho dflech, umístěného v 3. díle 



