220 



Obyčejné čili polopály jsou i v jiných zemích, jmenovitě v Cechách velmi hojné^; 

 nehodí se ale nikterals ke šperku, poněvadž jim chybí jak krásná barva tak i hravý ba ■ 

 řevný lesk. V nerostopisném ohledu souhlasí ale s uherským opálem docela ; jsou totiž 

 jako drahý opál křemen beztvárný s malým podílem vody a přimíšeného vápna, magne- 

 sie, hlíny a alkalií. Nejsouť tyto nerosty nic jiného, nežli křemen z vody sražený. Po- 

 měrná váha jejich obnáší 1-9— 23, tvrdost jest menši nežli u vyhraněného křemenu. 

 Uherský drahý opál jest průhledný nebo aspoň průsvitavý, nejznamenitější vlastnost ale jeho 

 jsou ohnivé barvy v jeho vnitřku. 



Barvy tyto pocházejí od četných malých skulinek a bublinek, jimiž opál prostoupen 

 jest. Voda nebo vzduch, v nich obsažené, lámou a odrážejí světlo v rozličných barvách, 

 pročež krása opálu vlastně od nestejnosti hmoty jeho pochází. Úkaz ten dá se podobně 

 jako duha vysvětliti, jen že jest, ačkoliv krásnější, předce méně pravidelný nežli u duhy. 

 Často objeví se při jisté poloze opálu určitá barva, která v jinou se promění, změní-li se 

 poloha opálu. Rovně broušené opály ukazují tuto hru barev nejlépe, právě proto dává 

 se jim ale při broušení plocha vypouchlá, aby oko současně rozličné barvy na kamenu 

 spatřilo. Anglický fysik D. Brewster skoumal opály pod drobnohledem a nalezl , že ba- 

 revné plochy mají množství malých bublinek a direk vedle sebe. Podle výkladu jeho 

 povstávají barvy na opálu nejenom úklonem, jejž povrch k bublinkám těmto má , nýbrž 

 také rozličnosti jejich co do velikosti a tlouštky stěn. Mydlinky, jimiž si děti hrávají, 

 jeví tu samu hru barev, a vůbec každé průhledné těleso, které jest velmi tenké , přitom 

 nestejně silné a mezi dvěma průhlednými tělesy se nachází. Přitlačí-li se skleněná, málo 

 vypouchlá čočka k rovné skleněné desce, ukáže světlo, které skrze vzduch mezi čočkou 

 a deskou prochází, několik duhových pruhů kolem prostředka čočky. 



Drahý opál vyskytuje se, jak již podotknuto, v trachytu, vlastně v trachytovém 

 slepenci u Červeníce blíže Košic v Uhřích. Doly opálové nalézají se zvláště na horách 

 Libavka a Dubník zvaných. Opál drahý vyskytuje se tam zároveň s neprůhledným pol- 

 opálem a tak nazvaným hydrophanem, totiž opálem, který hozen do vody a nassáv se 

 jí po nějaký čas také pěknými barvami zahrává. Spolu ' nalézá se tam ještě jedna od- 

 růda Opálu, u Válče v Čechách též hojná, totiž hyahth, průhledný a bezbarevný co sklo. 

 Někdy vyskytuje se opál ještě poloměkký a teprva na vzduchu tvrdne. Poloměkký ten 

 opál hraje prý také barvami, po vyschnutí ztratí ale proměnlivost barev a rozpukává se 

 v menši kousky. Také větší kusy pevného opálu rozpukávají se někdy po několika dnech. 



V některých opálech nalézá se uprostřed hvězdnatý shluk jehliček surmových (leštěnce anti- 

 monového), což vše o tom svědči, že opál, jak bylo již před tím vysloveno , není nic ji- 

 ného, nežli křemen sražený z vody. 



V obchodu rozeznávají se následující druhy drahého opálu: 1. Plamenný opál (opále 

 á flammes), v němž na mléčnaté půdě barvy v zárovných pruzích se objevují. 2. Blýskavý 

 opál (opále á paillettes), u něhož barvy po celém kuse roztroušeny jsou. Francouzšá kle- 

 notnici nazývají drahý opál na rozdíl od jiných také „opále arlequin", aby pestrost jeho 

 naznačili. Drahé opály s převládajícími žlutými a červenými barvami šlovou ,GirasoI." 



V novější době dělají se také umělé girasoly. Jsou to kameny překrásné k opálu podobné 

 a prodávají se za velikou cenu. Vezmou se k tomu oučelu křišťály (prohledny) s vybrou- 

 šenou vypuklou plochou, rozpálí a hodí se do barevného roztoku. Kámen obdrží tím 

 množství malých rozpuklín, do nichž roztok vnikne a kamenu překrásné barvy dá. Chla- 

 zení takových kamenů musí ale velmi opatrně se vyvésti, aby kámen v menší kousky se 

 nerozpadl. 



Drahý opál hodí se ke každému šperku a v nejkrásnějších svých odrůdách zápas> 

 vítězně i s diamantem. Zadělává se do prstenů, diademů , do náušnic, žezel, korun atď 

 Podle podoby surového kamene brousí se bud v polokoulích, čočkách nebo vejcích, často 



