223 



děložnými lupeny, z iiiehžto jeden vétši a nioučnatý větší dil semena vyplňuje. Semena 

 tato jsou jedlá- 



Professor J. S. Presl rozeznal dle plodu ještě jiuý druh, který na trii do Prahy 

 přinášen bývá, totiž Trapa taevis 3. S. Presl, a já též podle plodu později ještě jeden 

 T. hungarica Opiz, jakož i nyní podle plodů, jež jsem od p. Batky obdržel, ještě jeden. 

 totiž 3'. acutispiiiosa Opiz. Podle exemplářů s listy květovými rozeznal jsem vsak T. cras- 

 tifolia Opiz ;= T. nataim L, T, hirtifoUa Opiz, T. longepetalata Opiz, poněvadž posud není 

 známo, které plody k herbářovým exemplářům bez plodu náležejí. Bezpochyby několik 

 r těch posledních jmen zanikne, která prozatím dáli se musila, aby jimi upomínka nu 

 rozličnost tvaru se naznačila. Sbírání exemplářů se zralými plody má své obtížnosti, 

 které však od místních botaniků a jiných přátel rostlinopisu, žijících u vod, kde se kot- 

 vice vy.skytiijí, snadno přemoci sedají; jedná se jen o to, aby se celá rostlina spolu i s oře- 

 chem sebrala a náležitě uložila. Podle zprávy pana profcssora barona Leonhardiho klíči se 

 kotvice z ořechu a upeviiuje kořeny své na dně vod, obyčejně kalných. Dosáhla-li rostlina 

 úplného vyvinutí, má-li totiž květ a plod, jesti zapotřebí mírným, k straně obráceným 

 tažením rostlinu spolu s ořechem ještě na dně vody vězícím vytáhnouti, aby se tím spú- 

 sobem dokonale zachované, pochybnost nepřipouštějící exempláře zjednali a známost druhů 

 posavad pochybných ujistila. Milerád chci pak těm, kteří mi takové exempláry franko zaslat 

 se odhodlají, botanické ustanoveni sděliti,: jen prosím při tom, aby mi také stanoviště udali. 



Trapa acutispinosa Opiz pochází z Jloravy, T, hirtifolia Opiz z Neziderského jezera 

 v Uhřích, odkud mi ji stoliční lékař p. Dr. Kříž zaslal, T. lomjepelalata Opiz nalézá se 

 v Brachtově herbáři v českém Museu v Praze a pochází z Itálie. P. M. Opiz. 



Schůzky pí'íroduíckého sborn Iflasea království Českého. 



Dne 18. čerima přednášel p. Dr. Gvéger o dýchacích ústrojích člověčích a ssavčích. 

 Přednáška tato jest v Živě otištěna. 



Dne 25. června předložil p. prof. Purkyně několik,kousků papíru, dle nového vynálezu 

 francouzského chemika Gaine v pergamen obráceného. Papír ten položen byl na 30 sekund 

 do tekutiny z 2 dílů kyseliny sirkové a z 1 dílu vody složené, potom v čisté vodě pilně 

 byl vykálen a usušen, čímž takové obdržel tlouštky a pevnosti, ze se pergamenu podobá 

 a jen znamenitou silou trhati se dá. Nálezu tohoto používají Francouzové již při foto- 

 grafování. — Na to přednášel p. prof. Balda o uspořádání galvanického sloupu u telegrafu. 

 U těchto sloupů jost totiž odpor v sloupu samém nepatrný proti odporu drátu, kterým 

 proud procházeti musí ; každý .sloup dává ale proud tím silnější, čiui více se (při stejném 

 množství kovů, z kterých se sloup skládá) jeho vlastní odpor odporu di-átu telegratického 

 blíží. Vezme-li se tedy k. p. místo nynějších 12 členů sloup ze 36 členů třikrát menších, 

 tu se kovu nepřidá, ale proud se znamenitě zmůže, tak že ho není v té síle ani potřebí, 

 ano že asi H neb !•") těchto menších členů při tom velikém odporu v telegrafickém drátu 

 ■ právě tolik vydá, jako oněch 12 členů třikrát větších. Z toho jest patrno, že se dá 

 takto víc než polovička zinku v telegrafových sloupech galvanických uspořit, jelikož tu 

 15 malých členů tolik působiti může, jako 12 třikrát větších, jaké se nyní potřebují. 



Dne 7. července pokračoval p. Dr, Gréf/er v přednáškách svých o dýchacích ústrojícíi 

 iivočišstva, rozebíraje a předloženými praeparaty vysvětluje dýchadla ptačí a obojživelníci. 

 Na to podal p. prof. Purlajně zprávu o nových zkouškách francouzského fysiologa 

 Bernarda o rozličném stupni tepla krve v pravém a levém srdci. Nalezlf Bernard naopak 

 dosavadnímu míněni, že krev z plic do levého srdce se vrátivši o něco málo chladnější 

 jest než krev v srdci pravém, a že se tedy, podle učeni starých, v pravdě v plicích o něco 

 ochlazuje, arci bez uékození vývinu tepla, jenž se stává po vsi spousté krve celého téla. 



