ŽIVA. 



<JAS0IM8 PRÍRODiMCKÝ. 



Redaktorové: Prof. Dr. Jan Flirkyilé a Jail KlTJČi. 



Svazek IT. Ročník pátý. 1857. 

 Soustavy os rostlinných, zvláště podzemních. 



Od Ladislava Celakovskvbo. 



Úvodné. 



Pučení neboli nasazováni pupenův jest úkaz v celé říši rostlinné panující. Není 

 v skutku z rostlin pněm a listy obdařených ani jedna známa, kteréž by scházela schop- 

 nost, skrze pupeny se rozvětvovati. Avšak netoliko v rostlinstvu, nýbrž i na nižších 

 stupních živoíišslva jeví se nám: a tážeme-li se po významu této vlastnosti v životě 

 rostlinném, nesmíme pomitnouti poukázkou, jižto nám živofišstvo k rozřešeni té otázky 

 poskytuje. Koraly a jiní polypové, k polypům podobní mechozvěrové (Bryozoa), mnozí 

 hlístové, na př. tasemnice, slimejši (akalefy), předně tak zvaní trubkonoši (sifonofory), 

 některé ascidie a salpy z tlupy mékkejšů, anobrž í některé infusoríe dávají na ruku 

 rozmanité příklady celých trsův zvířátek, pouhým pučením povstalých, a mnohdy, jako 

 n korálů a měchozvěríi, k rozvětveným rostlinám velice podobných. Vypučením z těla 

 zvířecího bez pohlavního součinění povstává tu zvířátko na zvířátku, jednotnik na je- 

 dnotníku, všecky vespolek jsouce v organickém spojení, avšak každý nadán jsa duše- 

 vním středem, jímžto samovolně a nezávisle své pohyby spravuje. Máf tedy pučení 

 v oboru živočišném význam bezpohlavniho rozmnožováni jednotníků, jakéž vedié rozmno- 

 žování skrze dvoje pohlaví některým nižším zvířatům přináleží. Při tom pak jedno 

 jest, zdali jednotníci z pupenův vyrostlí ve stálém spojení zůstávají, jako jmenovitě 

 n korálů vždycky bývá, aneb zdali se jednotlivci časem odlučují, jako při většině ostat- 

 ních uvedených zvířátek. 



Již obdobné tyto úkazy v jedné říši přírodní poukazují na to, kterak pupenatění 

 v rostlinstvu přirozeně pojímati sluší ; ale i bezpečnější důvody přímo vzaté ze samé 

 povahy pupenův rostlinných potvrzují domnění, že jsou tyto rovněž jednotníci v stavu 

 prvopočátečním, nevyvinutém, a větve dospělí jednotníci, nikoliv ale ústroje, tak jako 

 listy k hlavnímu pni trsovému přináležející. Předně do váhy padá, že mají větve stejný 

 spůsob vzrůstu a vývinu, jako i sám peíí hlavní, jelikož každá svým vlastním 

 kuželem vzrostním na špičce své nadána jest, jímžto novotvořením buněk jednak své 

 vlastní délky přimnožuje, jednak listy co nepochybné poboční ústroje vysýlá. 



Kužel vzrostní jest větvím a pni tak dobře individuálním středem, jako zvířatům 

 spravovatel duševní. Listy co pouhé přímětné ústroje lakového středu nemají. Kdežto 

 každý odvislý ústroj vázán jest na určité sobě místo, jako listy na samý peň , mohou 



živa. 18.V. 15 



