232 



(Obr. 4.) 



metamorfose tam, kde osa í přestala, přejímajíce. Osa II od ostřice prstnalé (Carex 

 digitata obr. 4.) má na zpodu 3—4 vysoké pošvité nižní listy N, kdežto pnní osa 



vyšší útvar lupenový L nesla; tato osa II 

 přeskočíc útvar lupenů na dlouhém stvolu 

 hned podklasní pošvité vysní listy nese. Dle 

 třetího pravidla konečně opomíjí osa II od 

 šfávelu (Oxalis Acetosella, viz obr. 14.), z 

 paždí nižního listu osy I vyniklá, útvar lupe- 

 nový a hned děma vyšnírai listy V počíná; 

 za to ale osa I po nižních listech dlouze 

 stopkaté lupeny přízemní vyvinuje. 



Z těťh několika rozborův osních sou- 

 stav rostlinných pozná čtenář, jak zajímavé 

 jest pojímáni rostlin v jejich celosti s ohle- 

 dem na zákony melamorfose a proměny ge- 

 nerací, až do nepatrnějších na oko podrob- 

 ností. Jest to vnější porovnávací tvarozpyt, 

 v nauce rostlinné předůležitá částka, protože . 

 rostlina po své povaze právě ve vnějších 

 tvarech svou podstatu vykládá. Porovnávací 

 tvarozpyt, jako vůbec porovnávací methoda, 

 poskytuje lidskému poznání tu velikou vý- 

 hodu, že porůzné, roztroušené úkazy co články 

 jedné řady, co vývody a variace z určitých 

 zákonů a forem přírodních vykazuje ; jest to 

 nit Ariadnina, vyvádějící labyrintem neskon- 

 čených forem na světlo souvislého, rozumného pojímání. S tvarozpytem v úzkém spo- 

 jení jest pak biologie vněj.ší, to jest vypsání životního běhu, jakýmžto tvary, nyní 

 hotové na předcházející tvary následovali a následujím tvarům opět místa učiní, běhu 

 vytvořování forem od prvopočátku ze semene povstalé rostliny až do pozdních po- 

 kolení. Kolik v jednom roce a jakých tvarů vytvořeno bývá, v jakém poměru je 

 vzrůst rozličných let, jsou-li léta nestejného vzrostu, jaký rhytmus v něm vládne, ja- 

 kými prostředky trs rostlinný mnoholetý se rozmnožuje a dochová vá přes léto, to vše 

 a jiné jsou předměty takového biologického skoumání. Jmenovitě poměr vzrostu 

 v prvních letech rostliny mnoholeté, ze semene pošlé, zasluhuje objasnění, nebof se 

 nikoliv nevyvinuje ročně k vytvořeným již částem to samé, nýbrž i zde jistá zákonitá 

 proměna, a to sice pokrok se jeví. Přirovnali můžeme celý trs rostlinný, t. j. všecky 

 generace od prvopočátku až do nejposlednější, kjednotníku zvířecímu, nebof jako tento 

 má rozdílné doby vyvinutí od narození do pohlavní vyspělosti a do staroby, tak i trs 

 rostlinný, taktéž i strom. Poznáváme také v životě složité rostliny zákon životního se- 

 dlování; nehned klíční rostlina vstupuje do doby květní zralosti, nýbrž první rok slabé, 

 pak vždy silnější roční výstřelky činí, dokud ku kvetení nedospěje, a tak zase po vy- 

 pršené určité, třeba sebe delší lhůty statnosti k slabším útvarům staroby sklesává. U stromo- 

 vitých rostlin je zákon ten ještě známější: každý ví, že mladý strůmek prvním rokem 

 hned plodu nenese , nýbrž jistý čas , a sice někdy hodně dlouho sesilovati musí. 



CareK digitata. I první osa položená, pak 

 Tstoupající s Inpeny L, II osy druhé s nižními 

 listy N, r vedlejší osa od I, jejíž první list je 

 veliký nižní N'. 



