260 



nalézá se výhradně jen na poloostrove Korea a v jižním Mandžm-sku s ním hraničícím, 

 a prodává se v nesmírné ceně. Libra koreanského ginsengu plalí 200 franků, mand- 

 žurského pak, ač smíme-li věřili knězi Veroileso\i, až 50,000 franků, což ovšem jest 

 něco neslýchaného. Vším právem ledy nazývá se maiidžurský ginseng dle svědectví 

 de la Bruniěrova pokladem země. Bud lomu jakkoliv, tulik zdá se jisto, že Rusové, až 

 se zmocní obchodu jižního Mandžurska, což za nedlouho se stane, z vývozu ginsengu 

 do Číny znamenitě budou kořistili. Až dosaťáde udělovala čínská vláda jen asi deseti 

 kupcům za mírnou daň dovolení ku plavbě po řekách Singari a Usuri, jejichž vodstvo 

 přijímá Amur, a kupování ginsengu, tak že výnosný obchod s tímto zbožím byl mono- 

 polem několika málo osob. 



Kromě této daně a poplatku v kožešinách odváděném nevynášela celá země 

 Amurská vládě čínské ničehož, naproti čemuž vydržování znanienilého loďstva na splav- 

 ných řekách, vojenské moci a úřednictva veliké výlohy ji působilo. Zcela pravdivě 

 pronesl se o tomto poměru slavný Eilter již r. 1834 v tato slova : „Ciňanům nepřináší 

 Amur, nad jehož prostředním a dolejším během panují , pražádné zvláštní výhody, 

 branná však moc, kterou na něm vydržují, nedovoluje žádnému jinému uvázali se v něj. 

 Jediným Rusům mohla by plavba po této řece pomoci k velmi pohodlnému a vítanému 

 spojení vnitřní Sibiře se zámořskými osedlostmi a k obchodu v severní části východ- 

 ního oceánu." 



Že se tušení Ritterovo v době snad dosti krátké vyplní, o tom nelze pochybovali. 



Dobrá mapa země Amurské i s piíležícími krajinami n-Ac\iází se v Pctermamiových: 

 jMitlheilungen aus Juslus Perthes' geographischer Anslalt u. s. w." v ročníku 1857, Vil , 

 kdežto podány zprávy podrobnější o těchto krajinách. 



O kovech. 



3. Cfe*). 



1. Jakožto pátý kov v řadě těch, které již od nejdávnějších věků známy byly, 

 (totiž zlato, měd, železo, stříbro), uvádíme cín, ačkoliv se dějepisnými důvody doká- 

 zati nedá, že v skutku po svém nalezení tolo místo v řadě kovů zaujal, ač nebyl-li 

 dříve ještě znám nežli stříbro, nebo později nežli olovo. Některé však okolností, které se 

 sice kovu samého netýkají, nýbrž spůsobu, v jakém se vyskytuje, jakož i velmi záhy 

 známá sloučenina cínu s mědí, tak nazvaná zvonovina, odůvodní poněkud toto umístění 

 cínu v řadě kovů. 



Cín nevyznamenává se vzácnými vlastnostmi zlata a stříbra, ani pevností mědi 

 a železa, taktéž se nevyskytuje jako tylo člyry kovy v ryzém spůsobu v říši nerostní; 

 nemohl tedy tou cestou jako jmenované kovy ve známost lidí přijíti. Dá se dle těchto 

 okolností jakož i dle mnohem menšího rozšíření jeho po zemi uzavírati, že teprva po- 

 zději odkryt byl, když již ony ko\y mezi lidmi známy byly. 



Nerost, z něhož se cín tavením ve žhoucím uhlí dobývá, neprozrazuje svůj ko- 

 vový obsah ani leskem a barvou, ani tažností, nýbrž jen větší poměrnou váhou; jaké 

 tedy zkušenosti 'musily předcházeli, nežli z těchlo vlastností, jimiž se cínová ruda od 

 velkého množství nerostů k ní docela podobných rozeznává, na kovový obsah její uza- 



*) Dle Dr. F. X. M, Zippe z nové, duchaplné knihy jeho: Geschichte der Metalle. 1857. 



