267 



Americe náležejí k vzácnostem, rudu vyskytuje se zde jen porůznu v prahorách, které 

 s vlasliiiiiii ložišli spojeny nejsou. 



V Africe (Alžiru) byla cínová rudii leprva v nejnovější době odkrytn, o jejím 

 ruziiřeni a její vydatnosti nedá se však posud nic urCitého říci. 



Amerika, na jiné kovy tak bohatá, má jen velmi málo cínu, toliko v Mexiku byla 

 jeho ruda v naplaveninách nalezena ; výtěžek obn:išel r. 1802 jen 100 centů, a od té 

 doby chybí všechny další zprávy. 



Zdali v Austrálii cínová ruda se vyskytuje, musí teprva přísti čas rozhodnouti. 



7. V novější době jest upotřebení cínu mnohem rozsáhlejší a rozmaniiějši nežli 

 v starém věku. V středověku byl cín potřebován skoro výhradně jen k dělání zvo- 

 noviny. Teprva v novější době potřebuje se cín též k děláni dčlo\iny a bronzu na 

 lité sochy, zaCež ale bronzové mince docela z oběhu se vytratily. Nádobí cínové pro 

 stůl bylo v předešlém století a na poCálku nynějšího všeobecně oblíbeno, až později 

 i^istějšímu porcelánu místo postoupilo. V zámožných rodinách městského stavu byla 

 ješlě na počátku našeho století zásoba cínového náčiní pro stůl a kuchyni co malý 

 poklad považována. 



Všeobecnějším stalo se při znenáhlém vytlačováni cínového nádobí z domácnosti 

 upotřebení jeho na nádobí a stroje v lučebních pracovnách, v lékárnách a príimyslnich 

 závodech; stalo se k těmto účelům nenahraditelné, poněvadž by jen nádobím stříbrným 

 nahraditi se dalo. 



Pocínování médi, již v starém věku obyčejné, aby se děláni škodného řezu mě- 

 děného zamezilo, bylo zdokonaleno. Pocínování železa a železného plechu bylo prý 

 na počátku 17. století v Čechách vynalezeno, odtud rozšířilo se do Sas a Angličanem 

 Yarrantonem r. 1670 do Anglie. Nyní zaměstnává dělání bílého plechu a dalši jeho 

 upotřebeni mnoho tisíc pilných rukou, z kterých nesčíslné v domácnosti a v průmyslu 

 potřebné náčiní vychází. 



Také dělání a upotřebení cínových listů kladivem vytepaných (Staniol, Zinnlblie) 

 náleží leprva nové době a jest nyní velmi rozšířené, jakož se již stalo důležitým 

 v mnohých odvětvích průmyslových, obchodních a vědeckých; sloužíf co ochraňující 

 obal mnohého zboží, k zavírání láhev se šumivým vínem, spolu se rtuti k děhiní 

 zrcadel, které nejdříve v Benátkách tím spůsobem zhotovovány byly, nyní ale předmětem 

 velkolepého průmyslu jsou, jehož výrobky v každém dumě spatřujeme a kteréž kovová 

 zrcadla starých velikosti a krásou daleko převyšují. Vědeckým účelům slouží staniol 

 na elektrických strojech, na nichž jest podstatnou částí. Velmi rozsáhlé jest též upo- 

 třebení cínu na píšfaly varhan. Ke všem těmto účelům a mnohým jiným ještě hodí 

 se cín výborně jakožto kov, od Homera již snadno spracovatelným nazvaný, kterýž 

 mimo to rušivé moci vzduchu vítězné vzdoruje. 



8. Ačkoliv cin v říši nerostní jen v několika sloučeninách se vyskytuje, jest 

 předce počet sloučenin, které se z něho a jiných prvků vyvésti dají, nemalý. Liiřba 

 zná asi 200 sloučenin cínu s nerostními a asi 30 sloučenin s organickými bitkami. 

 Jedovatých vlastností neukazují tyto sloučeniny, nedají se ale též co léky upotřebili. 



V starém věku nebyly (vyjmouc kovové smišeniny) žádné lučebně dobyté slou- 

 čeniny cínové známy. Nejdůležitější z těchto sl.,učenin jsou sloučeniny toho kovu 

 s kyslíkem, chlorem, se zlalcm a spolu s kyslíkem. Méně důležitá jest sloučením 

 cínu se sirou, známá jménem mttsivní zlato (Musivgold), upotřebována k malbě vodní 



