273 



šletid ani na hrozící nebozpefí. Tu však nenadálým lijákem vystoupila voda co nepřá- 

 telský živel v cestu dalšímu liadiini. Na výstriižiu'' znanicui havířů na stráži rozesta- 

 vených, že voda jižjiž ku prupasti se blíži, nebylo déle meškali ve hlubino. 



V Idto výpravě úCastnilo se lOosob, jichžto návrat z přehrozné hlubiny léměř na 

 dvě hodiny se prodloužil. Nadějeme se do neúnavné horlivosti dotčených zpytatelův, 

 že se jim budoucně povede něco místnějšího o nové jeskyni léto uveřejniti. 



DťobiKisti. 



Veliká pro/ilulina země uprostřed slaré pevniny. 



TáloniiK-li I ; Ilollandu čáru ve smčni jihovýchodním až k jižnímu konci moře 

 Chvalinskélio, odlud p:irii ve .smíru severovýcliodnim až k ú.9ti řeky Jeniseje, odtud pak 

 nazpřt ve ."směru jiliozápadnim čáru až zase k Hollandu, obdržíme tím nesnnrný Irojliran asi 

 200,000 O mil, naplněný nížinou, kterou jenom pohoií Uralské od jiliu na sever prostu- 

 puje, dělíc ji na evropskou a a.^^iatskou část. Povážíme-li vsak, že jmenované právě po- 

 hoří, táhnouc se naznačeným směrem asi 2óO — 300 mil, dle útvaru svého náleží k nejno- 

 vějším vyvýšeninám naši zenié : jest na jevě, že před jeho vyzdvižením celý ten trojhran 

 byl jedinou nižinou, kterou žádná patrnější vyvýšenina nepietrhovala. 



Na jižním kraji této středoevropské nižiny vystupují jednotlivé výběžky westfalského 

 Saucrlandu, pohoří AVescrskélio, Ilarou, lu/iokýeh vý.šín, Krkonogí, Tarnovických výšin, 

 Karpat, vyvýšených planin 1'odolska jako předhoři její, mezi nimiž rozličné choboty její 

 na jih se rozprostraíiují, jako chobot westfalský, weserský, Lipský, slezský atd. Pro lepší 

 názornost udáme tuto zevrubně změřenou výšku některých míst, ležících v čáře od Hol- 

 landu až k dolejší Volze : Amsterodiun O', tedy zároveii s povrchem moře ; Miinster aPaderborn 

 300—400'; IIanover2IO'; Hildesheim 214'; Brunšvik 200' ; Magdeburg 128'; Berlin 100'; 

 Lipsko 300- (7); Wittemberk 204'; Dráždany 280'; Vratislav 375'; Břeh 424'; Kra- 

 kov 6(i9'; Varšava 330'; Pinsk 408'; Moskva 325'; Kazaii 270' (hladina Volby 54'); 

 Saratov 36' ; Sarepta 30' pod hladinou oceánu. Od Moskvy a Kázaně padá tato středo- 

 evropská nížina ještě hloub k nižině polské a kaspické. Mezi Saratovem a Sareptou klesá 

 Volha až pod hladinu moře, pod kterouž u Astrachaně při výtoku svém do Chvabnského 

 jezera nalézá se už 77 i 78'. 



Celé nízké okolí tohoto velikého jezera, rovné s jeho hladinou, zahrnuje dle vý- 

 počtu Humboldtova GOOO D mil ; Chvalinské moře samo pokrývá svým vodstvem 7500 

 □ mil: prohlubina tato, která leží pod hladinou mořskou, obnáší tedy ke 13500 D mil — pro- 

 stranství to Tětši nežli Francie, nežli Německo, ba větší nežli císařství Rakouské. Hloubka 

 ChvaUnského moře jest znamenitá, v jižním cípu jeho vyměřil ji Hanway na 2700. Jezero 

 Aralské dosahuje sice svou hladinou 110 — 112' nad hladinou moře Cbvalinského, tedy 

 33 — 34' nad hladinou oceánu, ale hloubka jeho vypátrána jest na 222', tak že dno jeho 

 vždy leží pod ní. Sejmul-li by se s celé nižiny kaspicko-aralské novější sypký nános 

 rumu, pisku a valounů, tedy by prohlubina ohromného tohoto prostranství až na skalnaté 

 její dno objevila se ještě mnohem větší nežli se nyní zdá. 



Naskytuje se otázka, kterak mohla uprostřed starého světa povstati tak rozsáhlá 

 prohlubenina, snížená až pod všeobecný povrch pevné ktiry zemské, na níž ještě aralské 

 a chvalinské vodstvo pozůstalo co zbytek někdejšího většího moře, neustále snad se vy- 

 pařujícího. Při tak osamotněléra úkazu, jevícím se v takové rozsáhlostí, mohlo by se za 

 to míli, že jeho zevrubné prozpyfování a dějiny jeho se utvořeni v této části kúry zeni?ké 

 poučné budou pro dějiny utvařování se povrchu zemského i v jiných místech. Od tako- 



ňra. lii-. 18 



