276 



Vio/oonooo ^^s'' kvadrantu zemského poledníka. Pozdější počty Besslovy ukázily však, ž? 

 ten meter jest o Vioo čárky kratší, nežli by měl býti. Proto bylo z počátku nynějšího 

 století nové měření započato, a sice skoro současně ve Švédsku, Anglii a východní Indii. 

 Ve Švédsku měřil Svanherg , v Anglii generál Roy a v novější době podplukovník 

 James, tak že v uové triangulací anglický meridian od ostrova Wight až k Slietlandským 

 ostrovíím ustanoven jest. Pro sploštční země bylo vypočteno Vagg^s.ii '^ ^^'^^ P™ poloměr 

 rovníka 20,926.249 angl. stop, pro poloosu zemskou 20,856.307 angl. stop. Anglická 

 triangulace byla spojena několikrát s francouzskou , tak že nyní souvislý oblouk poledníku 

 od Balearských ostrovíi skrz Španěly, Francii a Anglii v délce 22 stupňů vyměřen jest. 

 Neméně důležité bylo měření ve východní Indii, které až na 21° 21' 1tí" prodlouženo 

 bylo a jižním svým koncem jen 8° od rovníka vzdáleno jest. 



Mezi tím bylo měření též vyvedeno v Dánsku od Schumachra, v Hanovru od 

 Gaussa, v Průších od Sessla, na předhoří Dobré naděje od Macleana. 



''' Ruské měření, které všechny tyto práce svou rozsáhlostí a vědeckou zevrubnosfí 



převyšuje, počalo r. 1817 generálem Tennereni a akademikem Su-uvem, kdežto již r. 1737 

 De 1'Jsle v okolí Petrohradu o měření několika trojiihelníků se byl pokusil. Práce ta 

 obsahuje až do roku 1831 měření Tennera a Slruvea mezi 52° a 60" šířky, do roku 

 1844 měření až k Torneu a Dněstru, do r. 1853 měření až k Ledovému moři a ústí 

 Dunaje. Na švédské a norvežské straně měli v měření účastenství Selander a Hansteen. 



Spojený rusko-skandinavský poledníkový oblouk obnáší od Dunaje až k Hammer- 

 festu 25* 20' 8-2"; délka jeho jest 1,447.786-78 toisů. Síť triangulační, spojující ty 

 konce, počítá 259 trojúhelníků, a sice 225 v Ruších, 34 v Skandinávii. Mimo to jest výška 

 velké řady míst nad mořem ustanovena, z čehož vychází velmi zajímavý a dňležitý výsledek, 

 že všechna moře tím měřením spojená, tedy Ledové, Baltické a Černé, mají stejnou výšku. 

 Spojením rakouské triangulace s ruskou ukázalo se též, že Adriatské moře stejnou hladinu 

 má s předešlými. Stvrzuje se tím úkaz i na americkém isthmu mezi Atlantským a Tichým 

 oceánem, jakož i u Suezu mezi Červeným a Středezemním mořem pozorovaný, že všechna 

 totiž moře mají hladinu stejné výšky. 



Sacchi o novém tlakoměru na spůsob váh. 



Nový tento spůsob tlakoměru záleží v tom, že se obyčejná tlakoměrná roura zavěsí 

 na rameno citlivých váh a závažím na druhém rameně do rovnováhy uvede. Každou 

 změnou ve tlaku vzduchu ^mění se rovnováha, proto že rtuti v delším rameně přibývá nebo 

 ubývá; kteráž změna dlouhou ralijí na zvláštním ciferníku se objeví. Sacchi v Římě se- 

 stavil si takový nástroj na spůsob nestejnorámenných váh čili mincíře, a udává následující 

 výhody jeho : 1) Tlakoměrná roura nemusí býti ze skla, nýbrž z jakékoliv látky, která se 

 neamalguje, u př. ze železa. Pro svou pevnost hodil by se takový železný tlakoměr zvlá- 

 ště na cesty k měřeni hor. 2) Nový tlakoměr nezávisí od čistoty rtuti a její poměrné 

 váhy, od teploty a rozdílnosti tíže na rozličných místech země, kteréžto všechny okolnosti 

 změňují výšku rtuťového sloupce, kdežto se zde o pouhou váhu jedná. Sacchi ujišťuje, 

 že jeho tlakoměr změny v povětří mnohem dříve udává, nežli tlakoměr obyčejný. 



(Compt. rend. 1857. Jan.) 



Brunner o ryzím manganu. 



Manganové rudy, zvláště burel, jsou velmi rozšířené, nicméně bylo připravování 

 ryzího manganu z kysličníku manganitého dosti obtížné a výsledek byl jen kovový prášek 

 barvy šedobílé, který ve vzduchu velmi snadno se okysličuje. Brunner dobyl však ryzí , 



