277 



mangan ve vřtsím množství z fluormanganu pomoci natria. Vlastnosti manganu tak dobytého 

 jsou zcela jiné, nežli manganu dosavád známého. Barva jeho jest jako ii světlé litiny, 

 tvrdost ale tak velká , že se ho ani ocelový pilník nodotkne , ba naopak , mangan ten 

 rýpne snadno sklo a ocel. Pro tuto tvrdost přijímá krásný a trvalý lesk. Ostatně jest 

 však křehký, tak že se dá v moždíři na prášek roztlouci; poměrná váha obnáší 7'138— 

 7 '206. Magnet na néj nepůsobí. 



Rozpálením nabíhá jako ocel a pokrývá se konečně hnědým práškem. V studené 

 vodě potahuje se jen znenáhla mazdřičkou řezu, ve vařící vodě naběhne ale brzo hnědé 

 a voda se kysličníkem jeho zakalí. Pro svou tvrdost hodí se mangan k řezání skla 

 a k rytí v oceli místo diamantu, pro svůj lesk iile na dělání zrcadel do optických nástrojů, 

 j^iko u př. do teleskopů 



GJingler, polytech. Joum. Bd. CXLIV.) 



SoussingauU o otravováni polních myU arsenem. 



Jako u nás letos , tak se rozmnožily polní myši v Elsassu r. 1854, že v jediném 

 okresu Weissenburském škody na 800.000 franků spůsobily. To zavdalo BoussingauHovi 

 příčinu obadati prostředky, jimiž se sejné obilí před řezem a myšmi ochraňuje. K účelu 

 tomu skounial, jak dlouho myš bez potravy vydrží, a nalezl, že sotva 30 hodin. Skoumal 

 také, mnoho-li obilí mys denně spotřebuje; nalezl, že 128 pšeničných zrn denně. Rakouská 

 míra má 1,274.538 zrn , z těch by mohlo žíti denně 9957 myší, 1000 myší sežere 

 tedy denně o něco více nežli V|0 míry. Povážíme-li však, že se letos v okolí Pražském 

 vyskytovaly myši po milionech a že mimo to velké zásoby pro zimu zakládají, poznáme, 

 jak velkou škodu za krátký čas spůsobití mohou. Z užívaných proti nim prostředků, jako 

 jsou : vápno, popel z dřeva, hnojnice, kuchyřiská sůl, kamenec, Glauberova sůl, skalice modrá, 

 hel (GrQnspan), ufrejch a sirnik arsenový , jsou arsenové sloučeniny nejprospěšnější. 

 Zvláště vhodný byl následující spůsob : 100 grammů (5'7 lotu) utrejchu na prášek roz- 

 tlučeného dá se do vody , která žíravý natron obsahuje, tak aby roztok obnášel zrovna 

 1 liter (0707 Vid. mázu); tím se rozpustí 37-4 grammů utrejchu. Nyní vezme se 1 deci^ 

 liter (7,0 litru) obili, poleje se 12 krych. centimetry vody, v niž 3-5 krych. centimetrů utrej- 

 chového roztoku se nalézá- Tak obdrží každé zrno 0'1 milligrammu utrejchu v spůsobu 

 arsenanu sodnatého. Polní myš, která 10 zrn takového obilí sežrala, pošla po dvouhodinách. 



Pro svou žíravost jest arsenan sodnatý bezpochyby také dobrý prostředek proti řezu 

 Dle zkoušek Boussingaultových potřebuje rakouská míra pšenice 8"9 lotu utrejchu k přípravě, 

 ■ledna míra tak připraveného obili stačí k otrávení 127.587 myší. Dle Boussingaulta 

 neměl by ho.spodár ani z toho škodu, kdyby kolem jeho polí nikdo obilí tak připravené 

 nerozséval. Otrávení škodlivých zvířat má za hlavní účel, aby se žně ochránily. Vedle 

 toho dosáhne se tím ještě jiného účelu, totiž že myš po své smrti na poli co mrva slouží. 

 Za jednu míru obili obdržíme skoro 28.000 liber myši, z kteréž váhy nejméně V4 na vyzu- 

 šené maso, krev a kosti počítati lze. Tento hnůj jest již na poli uložen a náležitě rozšířen. 

 Ostatně arsen vzrůstu obilí neškodí. 



(Ann. de Chim. et de Phys. Avril 1856). 



Zpráva o lelošnith cestách v Šumavé, vykonaných od údů musejního sboru ■přirodnického. 

 Z přirodnického sboru Musea našeho odebrali se v srpna pan prof. Dr. J. Purkyné, 

 syn jeho Emanuel, pan Lokag a prof. Jan Krejčí do Šumavy. Prof. Purkyně vzal si za 

 hlavní úkol ohledání skláren, Emaunel Purkyně skoumal botanické poměry, jmenovitě ty, 

 které se týkají rozšíření a vývinu jednotlivých druhů, pan Lokay pak měl lílohu, skoumati 

 zvířenu, zvláště hmyz Šumavský. Výsledky těchto prací budou během příštího roku 



