279 



ítaršich od Sama, pak od Břetislava, Prokopa a Jiřího. V národopisném ohledu jsou 

 zde památná sídla Chodův. 



2. Královshj Hvozd (pohoří svorové), celý ze .svoru složený, jest severozápadním 

 koncem vlastní Šumavy. Mohutné jeho Ie.sem porostlé boky padají dosti příkře k amfibo- 

 lovým vrchům u sv. Kateřiny a Ncjrska, jakož na západu do Bavor v údolí bílé Rezny. 

 Jen na jihovýchodní straně u Kisensteinii .souvisí s vysokými chlumy rulovými u Stuben- 

 bachu. Přirozený vchod do Královského Hvozdu jest u Nejrska, kde IJhlava (13.30') 

 vystupuje z malebného údolí do otevřenějšího kraje. Hluboký, alpskému údolí docela 

 podobný úval vede nás až k Jezerní myslivně, stojící na boku Jezerní Hory v lese ve 

 výšce 2438'. Na. tomtéž boku ale výše (37.53') leskne se v roklině, ze tří stran lesnatými 

 .sti-áněmi a .'(kalami obstoupené, Černé Jezero, 64 jiter veliké a v letě 46' hluboké. Západní 

 strana jezera jest Jezerní HUna (Seewand) , na jejíž nejvyšší temeno (4240') obtížná^ 

 cesta hustým lesem a močálem vede. Jezerní Hora jest éásť hřebenu skoro 4000' vysokého, 

 tři hodiny dlouhého a zrovna podél hranic se táhnoucího. Na severozápadním konci 

 jeho strmí dvě malebné, ohromným zříceninám podobné kupy Jezerní Hory (Osser), 



z nichžto česká kupa má výšku 4051', bavorská 3919'. Zároveři s tímto jezerním 

 hřbetem běží v Cechách od Uhlavy až nad Eisen.^tein jiný svorový hřbet o málo nižší, 

 jehož jednotlivé, málo vynikající kupy (Brennet 3377', Brňckel 3898', Hochfiederet 3717', 

 Pancíř 3638',) též .skoro k 4000' výšky dosahují. Mezi oběma hřbety jest zaryto hluboké 

 údolí Uhlavy a Železného potoka (již z poříčí dunajského); u pramenů těchto vod spojuje 

 příčný nižší výběžek mezi Pancířem a Jezerní Stěnou oba svorové hřbety. Na východní 

 straně toho výběžku ale, na úbočí pohraničného hřbetu leskne se Čertovo jezero ve výšce 

 3135' ; velikost jeho obnáší 40 jiter. 



3. Pláně čili rulové hory zaujímají největší prostoru v Šumaví a obsahují nejvyšší 

 temena. Počínají neširokým pruhem mezi vysokým Královským Hvozdem a mezi okula- 

 cenými žulovými vrchy u Tejnice blíž Klatov ; cíp ten náleží v politickém ohledu ještě 

 ke Klatovskému Hvozdu a jest jako tento četnými dvorci poset. Nejvyšší část jeho jest 

 Javořť vrch (Ahornberg 3435') u Zhůří (Haidl). Průměrná výška té vysočiny obnáší 

 asi 2500'. Na západní straně přiléhá k severnímu hřbetu Brůcklu, na východní straně 

 jest však lemována půvabným úvalem , jímž potok Olšovský a Petrovický se vinou. 

 Četné potoky oživují hluboké rokle východních úpadů rulové vysočiny, největší z nich 

 jest Ostružná. Značm' nižší rulové površí táhne se podél východní strany jmenované vysočiny, 

 jsouc pěknými údolími prostoupeno a náležejíc směrem svým ještě k Šumavě. Průměrná 

 výška jeho obnáší 1800', nejvyšší hory jsou zde Sorek (26990> tupá lesnatá homole nad 

 malebnými zříceninami Velhartic, Svatobor (2520') u Sušice a Straž o něco nižší u Loučové. 

 Pata vyššího pohoří jde v této severozápadní části Šumavy od Nejrska k Cachrovu, 

 Velharticúm, Hrádku a Sušici; severovýchodně za těmito místy počíná již žulová krabotina 

 středních Čech. 



Na pravém břehu Otavy, která u Sušice z vysokých hor do otevřenějšího kraje 

 vystupuje, počíná nová řada rulových chlumů, z nichž Kamenná hora (2117') u Albrechtic 

 Karlsberg (2813') u Kašperských Hor, ŽJánov (SSOS*) a Javorník (3302') u Nicova 

 zvláště vynikají. Severovýchodní strana těchto hor tvoří již patu Šumavy a kloní se 

 k rozvlněné krabotině Žihobské a Němčické, jihozápadní strana kloní se však do prohybu, 

 který dělí tu řadu od veliké vysočiny Dobrovodské a Kvildské. Malebné zříceniny Karls- 

 berku, u prostřed v krajině druhdy bohatostí zlata proslulé, uj.ominající svjm jménem 

 na královského otce Cechů, jsou končinám těmto zvláštní ozdobou. 



S vysočinou u Zhůří (Haidi) souvisí na východní straně vysočina Dobrovodská, 

 kde v rule leží ohromné sloje žuly, nesčíslnými balvany pokryté, jako mezi Dobrou 

 Vodon, Hůrkou a Stubenbacheir, mezi Rehberkem a Madrem, ve vysokých chlumech za 



