280 



Madrem, na Lusenu a Marberku. Ostatně panuje na všech vysočinách rula až k pohra- 

 ničnému hřbetu u Furstenhutu. Se žulové skály sv. Vintiře (3154') u Dobré Vody 

 otvírá se rozkošná vyhlídka do Cech, rulový Kiedeiten (3435') jest však vyšší, řpidřnjeme 

 s něho rozsáhlé vysoké chlumy Stubenbachské, které souvisí s nejvyšší horou Šumavskou, 

 s Javorem (Arber 4604'), stojící již v Bavořích a vyzdvihující se malebně co ohromný 

 jehlanec do výšky. V roklinách boků jeho lesknou se dvě jezírka. Rula připojuje se 

 zde k svoru Královského Hvozdu ; na hranicích vyznačují se zde mezi jiným chlumy Laka 

 se Steindlberkem (4127'), mezi nimiž v roklině též jezírko leží, dále k jihovýchodu Poledni 

 Hora (4214'), a Jezerni Hřhel opět s jezerem, nejvyšší jest zde však Jioklan (Ráchel 

 4580'), panující nad ohromnými lesy svého okolí. Hora tato stoji jako Javor jíž v Bavořích. 

 Hory Lusen (4332') a Marberk (4205') u Purstlinkii, obě význačné výškou a podobou, 

 skládají se ale ze žuly, a však stojí ještě v rulové krajině, která až k Stachovu a Vim- 

 berku co vysočina 3300' vysoká pod jménem Kvildíi se prostírá, tak že jednotlivé hory, 

 jako Černá Hora (4030')u hranic, kde Vltava počíná, pak Antigel (3882') u Kvild, 

 Leckerberg (3844') u vesnice Pláně nad vysočinu tu, vesměs lesem pokrytou, jen málo 

 Tynikají. Vesnice Kvildy leží již ve výšce 3221'. 



Na jihovýchodní straně té vysočiny zarývá se Vltava, na Černé Hoře u Kyild 

 povstalá, hluboko do ruly, a vysočina přechází po obou stranách v mohutné hřbety. Na 

 pravém břehu počíná však brzo panovati žula, skládající velkolepý hřeben Třístoličný, na 

 levém břehu vystupuje ale ještě daleko rula, panujíc na celém Boubínu (4294'), nejvyšší 

 to rulové hoře Šumavské na české straně. S temene jejího sáhá vyhlídka nejenom hluboko 

 do Cech, ale až k solnohradským a bavorským Alpám. Na \ýchodní straně souvisí Boubín 

 Schreinerem a jinými horami s bělokamenným pohořím Blán-ského Lesa u Christianberku, 

 Prachatic a Chvalšin, severně pak podle čáry, tažené od Vlachova Březí pres Ckyně 

 a Přečín, jest pata vyššího Šumavského horstva ; odtud až k Otavě panuje jen nižší předhoří. 

 Rulová část Šumavy nese na sobě ráz šumavský v největší význačnosti. Vysočina 

 rulová, pokryta nepřehlednými lesy a ohromnými rašelinami a bahny, poseta roztroušenými 

 chýšemi, ovlažována tmavohnědým vodstvem, má v pravdě ráz lesní. Jen zde onde vystu- 

 puje z černých hvozdů sloup dýmu z ohnišť dřevařň, zaměstnaných u kraje pralesa, neb 

 se rdí plamen skelných hutí, vedle kterých pěkné výstavnosti sklářů lesní samotu zvláštním 

 spůsobem oživuji; představujíť živě protivy samovládnoucí přírody a bojujícího s ni 

 průmyslu. 



4. Žulové hory, Třístoličný Hřbet a Zelnavskéhory. Údolí Vltavské, opustivši u paty Bou- 

 biná půdu rulovou, vstoupí brzo v krajinu docela ze žuly složenou, z obou stran jejích vystupuji 

 pak dlouhé a vysoké hřbety. Hory na levém břehu tvoří mohutný, 3000' vysoký, roklemi 

 a údolími rozrytý a hustým lesem pokrytý hřbet, nad nějž se jednotlivá temena vyzdvihuji. 

 Jest zde jedna z nejdivočejších krajin Šumavy, ačkoliv to cestovatel, putující širokým 

 a půvabným údolím Vltavským u Šumavy a Zelsavy ani netuší. Nad Zelnavou vyzdvihuje 

 se k severovýchodu velký Sternberg (3536'), áaXe. Spitzberg (3846'), který k severu souvisí 

 s Lišci Loukou (Fuchsiviese, .•>720') a s Dlouhou Horou (3123'), která své západní stráně 

 kloní k prohbí Vltavskému, kde stavba domů, povaha a živnost lidí, jakož i obrysy hor 

 nápadně Alpy připomínají. 



Hory na pravém břehu tvoří jediný 8 mil dlouhý, až na temeno lesem zarostlý 

 hřeben, prohybem , u Kušvarty od rulových vysočin, prohybera u Glockelberku od pohra- 

 ničních hor sv. Tomáše v jižním cípu Cech oddělený. Od Cxlocklberského prohybu, jímž 

 pamětihodný 7 mil dlouhý Švarcenberský kanál z Vltavy do řeky Muhl v Rakousích vede, 

 vystupuje žulový hřbet hned k značné výšce ; dosahuje totiž na Hochjichíu 4225', pak 

 následuje k severozápadu Beischl (3884'), JPlóckelstein (4352'), Třistolice (4117') a. Hohenstein 

 (4140'). Průměrná výška hřebenu jest 3500'; poslední tři temena jsou vlastně ohromné 



