283 



hlavně z&leži, že dosavadoí diletlaotstvi místo postoupilo smérn védeckémti. Tento obrat 

 velevítán musí býti každému pravému vlastenci jakožto nejpatrnější důkaz, že snažení 

 oněch šlechetnomyslných mužů, kteří se stali zakladateli naši novější literatury, probudivše 

 Jazyk po tolik věků zavržený k novému, utésenému životu, nebylo pouhou hříčkou a marnou 

 libňstkoii několika přemrštěnou, jimž pro snahy v onom čase neporozuměné za odměnu se 

 dostávalo polirdlivóho úsměšku. Dilettantská doba literatury naši byla nevyhnutelným před- 

 chůdcem nynější doby praktické, která hledí vyhověli skutečné potřebě, kdežto onano 

 více směřovala k upokojeni citu ; jakož i v přírodě předchází květ oko i čich náš potě- 

 šující, ovoce pak živné teprva po něm a z něho následuje. Toprva tímto vědeckým 

 směrem, který v literatuře naší den ode dne sobě větši pole osobuje, národ náš opět zaujal 

 důstojné misto v řadě národů kulturních, a v takovémto svém postavení má za úlohu, 

 zároveň s ostatními přičiniti také sv6j díl k duchovnímu pokroku člověčenstva. Vstou- 

 pení do tohoto stadia jejího vývinu jest jediné pravá, poněvadž duchovní, emancipace 

 národnosti naší, a čilé, neúnavné pokračování na cestě nastoupené jediný prostředek 

 k získání sobě úcty národů jiných a zaslouženého uznání své váliy ve světě vzdělaném. 



Že dosažen bude čestný tento cíl, za to ručí nám denně vzrůstající počet horlivých 

 pracovníků na poli vědeckém, dávajících pěkné důkazy samostatných studií ; za to ručí 

 i smysl pro přísnější a praktické vědomosli, v obecenstvu našem čím dále tím více se 

 probuzující, jenž opravňuje nás k naději ve skvělejší budoucnost. 



Mezi mladšími pracovníky na poli naši literatury, kteří sobě vědu za heslo a cil 

 úsilných snah svých vyvolili, ve mnohém ohledu vyniká Dr, Jan Palacký, jehož vřelá 

 touha po rozšířeni exaktních známostí svých, podporována příznivými okolnostmi, chvali- 

 tebně používanými k zaopatřeni si hojných prostředků , dovedla nashromážditi poklad 

 vědomosti, který ho důstojně staví v řadu oněch učenců, jejichžto snahami dochází věda 

 podstatného obohaceni. Neúnavný v tom ohledu syn proslavenáho našeho dějepisce před 

 jinými vědami oblíbil sobe zeměpis za předmět rozsáhlých svých studií, za jehož docenta 

 se také v poslední době na universitě Pražské habilitoval, dtenářové časopisu našeho 

 již nejednou měli příležitost , seznámiti se s tímto učencem a jeho snahami ze článků od 

 něho do Živy podaných ; nyní pak leží před námi .samostatný spis, poskytující nám 

 u vétlím objemu velezajímavé resultaty jeho pilných a důkladných studii v tomto oboru. 

 Nemohli jsme si dosaváde stěžovati na nedostatek českých knih jednajících o země- 

 pisu, což dostatečně vysvětluje se tím, že sotva na poli jiné vědy dá se tak snadno ze 

 tří neb čtyř ledajakých kompilací udělati nová. A takovýmito byly na větším díle dosavadní 

 naše geografické spisy, z nichž ovšem ten neb onen dosti obstojně posloužil účelu, ku 

 kterémuž byl psán, i uspokojil skrovné požadavky naň činěné. A však nescházelo i takových, 

 které právě na zdařbůh slepeny byly z nejrozdílnějšího materiálu beze vší soudnosti, beze 

 všeho systemn, ba beze vší jen povrchní bedlivosti , tak že nezřídka data jejich, obyčejně 

 zastaralá, ani mezi sebou v náležité shodě nebyla. Rozumí se, že o vědeckosti nemohlo 

 tu býti žádné řeči , kde nebylo kritiky, kde nebylo studia původních pramenů, ba kde 

 nebylo ani tušení o pravém významu vědy, jakého nabývala tato novějším pokročením 

 času. Zeměpis ještě před nedávném provozoval se u nás zrovna tak, jako jinde před 

 padesáti lety, a hlavně obmezoval se ca zeměpis politický, na topografii a statistiku, poměry 

 to neustále se měnící, tak že i nejlepší spis toho druhu v krátce musel zastarati a užiteč- 

 nosti pozbyti. 



Aby tak déle zůstalo, namohl dopustiti patrný všeobecný pokrok, který nás konečné 

 i v tomto oboru musel zasáhnouti. 



Dra. Jana Palackého ^^^iněpis všeobecný srovnávací* jest první kniha v češtině 

 sepsaná, v níž věda tato pojata ve smyslu novějším — co částka přírodovědy. Jest to 

 dílo širšího rozměru, které, jak vyrozumíváme z krátkého návěští při prvním svazku, sklá- 



