284 



dáti se má z dvou částí : obzvláštní a všeobecné. Dosaváde vyšli dva svazkové náležejí 

 k prvnímu oddélení části obzvláštní , kteréžto obsahovati má ^svét nevzdělaný : Afriku a 

 Austvalii.'^ ,Díl první,^ praví zmíněné, poněkud nejasné návěští, „(o pěti svazcích) bude 

 letos hotov, bude-li přízeň obecenstva vydavatele dosti podporovat." Ze by pod tímto 

 dílem prvním rozuměna byla úplná část obzvláštm', nedá se mysliti při té obšírnosfi 

 popisu, jakou spatřujeme v dosavadních dvou svazcích, ve kterých ani celá Afrika není 

 odbyta, neboť schází ještě daleko větši, ovšem méně známá její část, totiž celé pobřeží, 

 táhnoucí se od Marokka na jih ku předhoří Dobré Naděje, odtud pak nazpět směrem 

 severovýchodním az k úžině Bah-el-Mandeb, ba ještě výše až k Nubii, s celým teprva 

 v nejnovější době poněkud ve známost vešlým vnitřkem tohoto dílu světa. Nezbývá tedy 

 nic jiného, nežli přijmouti , že , dílem prvním míněno pouze oddělení, nazvané od pana 

 Dra. Palackého „světem nevzdělaným," ježto zahrnuje Afriku a Austrálii. Kohk takových 

 oddělení míti bude celá „část obzvláštní," nepověděno ; že by ale pro celý ostatní „vzdě- 

 laný," nerovně hustěji zalidněný a z největšího dílu zevrub známý svět také jenom jedno 

 stačilo, těžko jest mysliti. Povážíme-li dále, že jediná Afrika a Austrálie zaujíti má 

 5 svazkfi, z nichž dosaváde vyšlé dva obsahují neméně nežli 349 stran ve vel. 8, soudíce 

 z toho na objem ostatních odděleni a částí spisu, nemůžeme odepříti obdivení i díky své 

 jak spisovateli tak i nakladateli panu Bellmanovi zi podniknuti tak obsáhlé, které, budo""^ 

 řádně ku koci provedeno, sloužiti bude literatuře naší za obzvláštní a vzácnou okrasu. 

 Bohužel jen, že dle dosavadního postupu u vydávání jednotlivých svazků naděje tato 

 příliš vzdálenou se býti ukazuje, nebot ze slíbených pěti pro tento rok dosaváde jenom 

 dva v rukou obecenstva se nacházejí ; že by pak ostatní tři vyšly během posledních dvou 

 měsíců, k víře nepodobno. Předmluva a úvod k celému spisu s rozborem pramenů slí- 

 beny jsou ku konci prvního dílu. 



Tolik o všeobecném rozvrhu důležitého tohoto díla, o jehož dosavadním obsahu 

 a spořádání hodláme nyní promluvili několik slov, pokud nám to dovoluje obmezenost místa. 

 Z toho, že jsme „Zeměpis vědecký" pana Dra. Jana Palackého prohlásili za dílo 

 sepsané v novém duchu této vědy, čtenář snadno se dovtípí, že v něm nalezne více, 

 nežli sebe obšírnější topoprafický seznam, politické rozdělení a statistické tabelly. Vše, 

 cokoli novější zeměpis v souvislosti své s vědou přírodní do oboru svého pojímá : netoliko 

 zevrubné vyobrazení zevnitřní plastické podoby země (poměry orografické, hypsometrické, 

 hydrografické a j.), nýbrž i propátrání prostorů pod i nad povrchem jejím (poměry geo- 

 logické, meteorologické a j.), jakož neméně úkazů ze zvláštní polohy její na naší planetě 

 vyplývajících (poměry klimatické), dále popis rostlinstva i zvířectva jejího co výsledku toho 

 všeho, konečně pak obraz kulturní obyvatelstva lidského — o tom všem jedná spiso- 

 vatel obšírně a kriticky, udávaje pořádně a svědomitě prameny své, jejichž úplný výčet 

 předeslán každému článku. Hojnost pramenů těchto, jichž mnohem větši počet přístupný 

 byl našemu spisovateli nežli mnohému jinému učenci, — nebot do dna vyčerpal, cokoli 

 v oboru tom pokladů chovají literatury nejpřednější : anglická, francouzská a německá — 

 činí zvláštní přednost jeho knihy, neboť ji uděluje takovou bohatost dat a činí ji tak úpl- 

 nou, že pohledati se musí podobný spis, který by se jí v fom ohledu vyrovnati mohl. 

 Při tom nikoliv není zanedbána část zeměpisu topografická a statistická, nýbrž i v té po- 

 dávají se nám udání nejnovější, pokud na ně spoléhati lze. Kde pak prameny spisova- 

 telovy jsou nedostatečné nebo kusé, tam se svědomitostí učence, pravým duchem vědy 

 proniknutého, volí raději přiznati se k tomu upřímně, nežli vyplňovati mezery takové leda- 

 bylými, někdy jen z pouhého domyslu čerpanými udáními, jakými méně yédečti spisova- 

 telé miluji naplňovati svá díla k vůli prý úplnosti, ovšem více mylné a svůdné nežli uži- 

 tečné. Také na dějiny popsaných krajin neopomíjí se spisovatel ohlížeti, a v tomto ohledá 

 hlav]' "■ obsahuje dílo jeho přemnoho, co i čtenáře nevědeckého velice musí zajímati. Pro 



