ve vodé nerozpouSlí, jen pomocí zásad, drasla a sody, cukr vSak, jak známo, velmi 

 snadné se ve vodě rozpouští. Tuku jest v krvi méné než solí. Lidská krev olináži 

 vo 100 dílech dvě desiiiny luku. Ješlf; méné jest cukru, jehož množství ve zdravť 

 lidské krvi se jeilo neurCilo. 



Nejdůležitější hmota v krvi jest bílkovina, jenž se při vaření sráží, tuhne a v 

 původním stavu ve vodě se rozpouští. Kromě uhlíku, vodíku a kyslíku obsahuje dusík, 

 síru a koslík. Krev obnáší ve 100 dílech 7 dílů bílkoviny, 13 dílů vybývajicích ve 

 100 dílech zaujímají řáslky bílkovině velmi podobné, nazvané bilkovilé, jako je vlák- 

 nina, globulin a červenina krevní. Tato poslední náleží nevyhnutné k složení úplně 

 zdravé krve a jest obsažena v buíikách krevních, skládajících se též z dusíku, uhlíku 

 vodíku a kyslíku. Cervenost svou zvláštní má od železa. Ve zdravé červené krvi 

 musí železo bvti. — Rozebravše takto krev vidíme, že jest to dosti jednoduchá slou- 

 íenina, skládající se z vody, částí bilkovitých, solí, tuku a cukru. — 



Pletiva. 



Jelikož můžeme naše tělo považovati co ztuhlou krev, musí z vody, bílkoviny, 

 soli, tuku a cukru všecky ústroje pevné lidského těla se moci utvořiti, a tak se též 

 stává. V tisíci průduších a cévkách, jenž se vždy tenčeji rozvětvují a jichž stěny ne- 

 změrně tenkými se stávají, probíhá krev veškcrt- tělo. Srdce ji žene tepnami, odvodi- 

 cemi do nejvzdálenějších íástí, do uší, rukou i nohou ; žíly, přívodice přivádějí ji ze 

 všech íástí těla do srdce. Tepny a žíly spojeny jsou mezi sebou nejtenšími větvič- 

 kami, vlásečnicemi (vasa capíllaria). Z těchto vláscčnic vypocuje, vyměšuje se neustále 

 díl tekutiny krevní do pletiv. Tato šfáva jest takořka zárodní tekutinou, v níž se po- 

 malu velmi drobounká zrnička tvoři. Z několika zrníček povstávají pučky ; z těchto se 

 tvoří nezčíslné bublinky a nitky, buňky a vlákenka. Tyto zase se upletou v chru- 

 pavky a kosti, v nervy a svaly, mázdry a šlachy. Tak povstávají pletiva těla, a ústroje 

 tělesní skládající se z pletiv. 



Rozličnost těchto pletiv zakládá se nejvíce na rozličnosti solí krevních. Tu se 

 nahrnuje sůl kuchyňská čili soličník sodičitý, tam zase soličník drasličitý, onde kostan 

 vápnitý a jinde zase kazičník vápnitý, a takto povstávají chrupavky a svaly, kosti 

 a zuby. Tak i vlasy bez železa, mozek bez kostíku nemohou se vyvinouti. 



Rozdělení potravních láiek. 



Jako pletiva, nástroje našeho těla, z krve se přistvořují, taktéž krev z potravy. 

 Pročež vyplývá přirozené rozdělení látek potravních bezprostředně ze složeni krve. 

 Voda, bílkovina, soli, tuk a cukr musí býti v potravě obsaženy, má-li neporušená krev 

 se vyvinovali. Jen jedno musíme podotknout, že tuk a cukr se zastupují, jelikož cukr 

 v našem těle v tuk se proměňuje. Už dávno budilo to pozornost přírodozpytců, že 

 včely z cukru vosk vyrábějí. Vosk však co do podstatné povahy i po složení má 

 velikou podobnost s tukem. Ano i porovnávajíce složení vosku, méně kyslíku obsa- 

 hujícího nežli tuk, s cukrem, přicházíme na myšlénku, že tuk z cukru snadněji se 

 utvořili může nežli vosk. Pilným vážením se dokázalo, že zvířata naše domácí tuk 

 v mase, krávy máslo v mléku nemohou ve spůsobě luku bezprostředné z potravy vy- 

 dobývati. V lejně samém kráva tolik tuku vyprázdni, kolik byla v potravě přijala. 

 A však v potravě kraví, v senu a bramborách jcsl dosti látek, Jež se zaživánim v cukr 



