20 



e. Žaludek (obr. 2. k) dává se poznati lónem tympankickýni (až i kovovým), 

 dle toho, jak vzduchem neb pokrmy naplněn jest, více neb méně plným, jenž však na 

 místech, kde žaludek v levé slabině a pod jálranii leží, temným se stává. Tón žaludku 

 hraničí nahoře s prázdným tónem srdce a s plným, nelympanilickým tónem levých plic, 

 na Iťtto s prázdným tónem slezíny, na právo s prázdným tónem jater, dolů s tympani- 

 tickým tónem střev. 



/. Střeva (obr. 2. 1, m, n, o) dávají pH poklepu, jen když nejsou docela prázdna 

 a stažena, vždy ;:)ř?iý tympanitkký tón, jenž však dle toho, jak dalece jsou vzduchem 

 neb pokrmy naplněna, jakož i dle napnutí stěny bři.šní a stěn střevních, dle otylosti 

 opony a stěny břišní v rozličném stupni tympanitickým jest, a sice plně a jasně anebo 

 krátce a ztemněle. 



(/. Ledviny (obr. 3. k, 1) se nedají v krajině bederní se svým prázdným tónem 

 zevrubně ohraničiti, jelikož do vnilř nahoru a dolů s prázdným tónem se stýkají a 

 sice s lónem jater, sleziny, páteře a bedrovce (psoas), jenom napřed jsou hranice pro 

 tympanitický tón střev zřejmější. 



/i. Ústroje pánvični, jako měchýf močový (obr. 2. p), děloha a vaječníky, dávají se 

 poznati prázdným tónem, když se rozprostraftují a naplňují a tak z dutiny panviční do 

 břišní vystupují. — 



1. Přední plocha hnidnl a břišní (obr. 2.). 



Na přední ploše hrudní lze poklepem pozorovali od kostí kličkových (b) po obou 

 stranách kosti hrudní (a) plný, jasný, netympanilický tón, jenž od plic (e) pochází 

 a doleji povlovně v něco plnější a temnější přechází. Na pravé straně sáhá tento tón 

 až k šestému žebru, kdež počíná prázdný tón jater (i), jenž se k dolejšímu okraji hrud- 

 nímu rozkládá. Na levé straně počíná na čtvrté chrustavce žeberní prázdný neb ale- 

 spoň velmi temný tón srdce (f) a sáhá až kde úslrk srdce makavý jest, kdež s práz- 

 dným neb velmi ztemnělým tympanitickým lónem jater hraničí. Vedle srdce na levo 

 jde plný tón plic až k šestému neb sedmému žebru a stýká se zde s tympanitickým 

 lónem žaludku (k). Na kosti hrudní (a, a) v hořejší části je plný, něco ztemnělý tón 

 poklepni, v dolejší části na levo prázdný tón srdce, pod nímž prázdný tón jater počíná. 



Na přední ploše břišní se dají žaludek (k), pak tenká a tlustá střeva (1, m, n, o) 

 tympanitickým, více méně plným a ztemnělým tónem, jakož i nad kostí stydkou měchýř 

 močový naplněný (p) aneb děloha prázdným lónem rozeznati. 



Zvláště plný a jasný tón dává obyčejně krajina slepého střeva. — Plný tón plic 

 poklepem dostáváme též na kr^ u samých kostí kličkových, tyto, Jakož i kost hradní 

 dávají vlastní tón kostní, anyf dosti povrchně leží. 



• 



2. Zadní plocha hrudní a břišní (obr. 3.). 



Na zadní piloše hrudní slyší se při poklepu po obou stranách páteře (a) od 

 prvního žebra (d) plný, netympanilický tón plic (f), jenž však zvláště na lopalkách (c) 

 temnější jest nežli na přední ploše hrudní a jen mezi dolejšími konci lopatek jasnějším 

 se stává. Dosahuje na právo až k devátému neb desátému žebru, kdež prázdný tón 

 jater (h) počíná, na levo též k devátému žebru, kde pak ku předu prázdný tón sleziny (i), 

 k páteři však na malém místě též prázdný tón levé ledviny, nad němž ztemněle tympa- 

 nitický tón žaludku se nalézá. Na zad/ií ploše břišní (krajině bederní) povstává při po- 



