22 



O krejčích a řeznících zná dějepis vypravovati nejkrvavější a nejvražednější 

 skutky, při všech zbouřeních vidíme zastoupené tyto dvě živnosti, v poklidném životě 

 pravé protivy. Obuvníci a Ikadlcl ze všech ostatních řemesel nejvíce jsou nakloněni ná- 

 boženskému třeštění a fanatismu, kdež s druhé strany páni obuvníci začasté si vsedají 

 na pegasa, a jak statně si na něm počínají, dokazuje Norimbersky švec Hans Sachs, 

 kdežto Jakub Bdhme ze saských Hořelic nábožný směr poctivého řemesla ševcovského 

 osvědčuje. Hospodští a bradholiči (lazebníci) jsou co nejhorlivější politikáři známí, 

 a tento směr duševní dá se nejlépe z jich živnosti odvoditi, kdežto z poklidného za- 

 městnání krejčťi jich choufka k zbourení a krvavým činťím, z jednotvárného, však správ- 

 ného zaneprázdnění ševců jich náklonnost k náboženským skutkům lížeji pochopiti se 

 dává. Krejčí, spisovatelé a čekanci učitelství podléhají začasté chorobám duševním, 

 jak nás o tom statistika blázinců dostatečně poučuje. 



Zmiňujeme se schválně o těchto podivných úkazech, avšak jen krátce, protože 

 další provedení není v našem úmyslu, jelikož chceme tělesní zjevy chorobní rozličných 

 živností a řemesel objasniti. Mohlo by se namítnouti, že ony duševní úkazy, o nichž 

 jsme se zmínili, jen u jednotlivců se objevují a že v ně zvláštní okolnosti nezávisné 

 od řemesla a živnosli mohly působili. To může býti v jednotlivých pádech pravdivé, 

 o povšechném svědčí statistika a dějepis. Každý druh dá se naznačili v jednotnících, 

 za to však každý jednotlivec podléhá všeobecným zákonům a pravidlům svého druhu, 

 byf i z jednotlivých pravidel se vyzouti mohl a uměl. Jak řídko nacházíme mezi ho- 

 spodáři, jenž se rolnictvím zanášejí, choroby duševní, kromě blbosli; a jak zřídka se 

 zúčastňují sedláci, majíce jinače dosti zalíbení ve rvačkách a pračkách, zpour a revo- 

 lucí. Není nižší stupeň vzdělanosti toho vinen, ale více jest to následek zaměstnání 

 a s ním spojeného spůsobu žití. Zaměstnáni řemesel a s tím spojené poměry životni 

 působí našimi smysly na nervy, tudíž též na mozkové nervy, a tím samým na činnost 

 našeho ducha, na jeho náklonosti a choroby. 



Určitě působí řemesla a živnosti na letitost člověčí, při čemž se musí též ohled 

 bráti na rozličný blahobyt, neb jest všeobecně uznáno, že letitost chudých jest kratší 

 než bohatých. Ač chudí větším dílem žijí přirozeněji než bohatší, předce bída a nouze, 

 namáhavá práce při nedostatečné potravě a nenáležité správě tělesní působí nad míru 

 nepříznivě ve zdraví a letitost chudých. Neuvádíme zde na mysl krátkou letitost pra- 

 covníků v báních bělobních a měďových, jesti známa a dá se důvodně objasnili .škodli- 

 vými parami. Tak jest to též v liamenouhelnách anglických, v nichž se nešfaslné děli 

 bez dostatečného obleku a přiměřené stravy časnou oběli skrovného, trpce zaslouženého 

 platu stávají; tak jest to ve mnohých jiných báních, a podobně se vede chudým v Kruš. 

 ných horách, podléhajícím nouzi a hladu. 



Míníme tu rozličné působeni v letitost řemesel a živností, jenž zdánlivě se spolu 

 srovnávají. Uvádíme tu tabulku srovnávající, jak ji byl Dr. Casper o letitosti rozličných 

 stavů a povolání v Berlíně a v Prusku sestavil. 



Z 3725 mužů přivedli v průměru svůj věk od 23. roku : 



let, katoličtí něco výše. 



» 



„, vyšší něco výše. 



„, vyšší něco výše. 



