svalům dolejších končin popřálo íasu k odpočinutí a k posile, pak všeobecné pohybo- 

 vání tělesné, koupání, gymnastické cvičení s nohama a rukama, častější neb dočasný 

 odpočinek ve vodorovné poloze, potravu snadno záživnou, pilné pili vody, zdržení se 

 od lihovin a všech nadýmavých krmí, jako jsou luštiny, zeleniny a cibule. 



c) Pracování v Meiki a sehnuté poloze, a sice trvalé, jen řidčeji a ve velmi málo 

 řemeslech a živnostech se děje. Chorobní následky Mečeni jsou přede vším místní zá- 

 něty kloubíi a svazů kolenních, pak bolesti v kříži, návaly krve k hlavě a stísnění 

 hrudi. Poslední vady též se vyskytují při shýbán!. Gymnastické cvičeni, střídání v po- 

 hybech, častěji opětované hluboké vdychování, aby se plíce a hrud rozprostranily, při- 

 měřené pohybování jsou pravidla zdravotní pro živnosti vymáhající takové polohy těla. 



2. Z pHlišného namáhání tělesného povstávají zase jiné choroby. Přílišné namá- 

 hání se spolčuje s nepříznivou polohou těla, jako na př. u pradlen a mnohých dělníků 

 fabričnich ; tito podléhají oběma druhům chorob. Namáhání tělesné se vztahuje buďto 

 na celé tělo aneho na jednotné éásti a ústroje, a může býti aktivní (činné) a pasioní 

 (trpné), jako když se člověk při práci vozí nebo nosí neb houpá. 



a) Namáhání celého těla pohybováním a prací děje se přede vším u rolníků, 

 a dělníků ve fabrikách, u nosičů, plavců a lodníků, havířů, kameníků, tesařů, pradlen, 

 drvoštěpů atd. Bud si, že práce požaduje přílišného namáhání těla, anebo že se v ní 

 pokračuje delší čas bez ustání, v obou případech povstává slabost co následek uondání 

 a ochabení svalů a nenahražené spotřebované hmoty, z které slabosti časem chudo- 

 krevnost a časná sešlost původ svůj bére. Když, jak se ve fabrikách stává, děti pří- 

 lišně a trvale tělesně se namáhají, jsou následky dvojatě zhoubné, nebof přílišným 

 namáháním se tělu odcizují látky, jichž nevyhnutelně k zrůstu a vyvinování se potřebuje. 



Přede vším povstává z přílišného namáhání tělesného zvětšená potřeba kyslíku. 

 Dělník dýchá plněji a hlouběji, zvláště v uzavřených prostorách, jako v budovách fa- 

 bričnich, kdež větší část kyslíku ve vzduchu obsaženého už strávena jest; hlubokým 

 dýcháním se však velice plíce namáhají a rozšiřují. Je-li potrava nedostatečná a zá- 

 vadná, následují časté haemorhagie (krvotoky) plic, též záněty plic a osrdce (pericar- 

 ditis). Na konec tkanina plícní opětovaným namáháním nad míru ochabne a ztratí vše- 

 cku pružnost, z čehož povstává obtížná a žádnou namáhavou práci nedovolující dusnost 

 a záducha (asthma). Přílišným množstvím vdychaného kyslíku vztahuje se násilně srdce 

 a může puknouti, aneb se mnoho krve žene do mozku, z čehož povstávají závraf, 

 křeče, ochrnutí, hučení a znění v uších. I místní vady se vyvinuji přílišným namá- 

 háním jednotných částí těla, jako na př, záněty kloubní a rozlrženiny svalů. — Pra- 

 vidla zdravotní jsou zde opačná pravidlům udaným při sedacím a stojecím spůsobu života. 

 Namáhání tělesné zrychluje obnovu hmotní, pletivo musí více postrádati, tudíž i více 

 zase přijímali ; silná, dostatečná potrava, jako maso, vejce, hrách, boby, čočka, mléko 

 hodí se tělu. Těžká záživnosf luštin se přemáhá pohybováním lěla a čilou obnovou 

 hmotní. Silné pivo a mírné požívání kořalky se mohou schváliti, nebof zadržují po- 

 travu déle v těle, čímž se zamezuje ztráta síly tělesní. Však jenom dobrá potrava sama 

 nestačí, tělu se musí popřáli poklidu k zotavení a občerstvení svalů, a tento poklid 

 se nalézá nejlépe ve spaní a častějším odpočinku mezi prací, častý svěží vzduch jest 

 proto nutným požadavkem, že usnadňuje dýchání a ukájí spěšněji potřebu lěla po kyslíku. 



h) Přílišné namáháni jednotných svalů tím nejlépe se stává neškodným, když je 

 tělocvikem a potýkáním ohebné činíme a takto sílíme. Chorobné úkazy jsou křeče 



