"36 



pro zdravý žaludek přednost lacinější fož ale plalna snad o polovici levnější cena 

 pokrmu, kterýž by měl co do živnosti jen ótvrtinu té vydatnosti co pokrm dvakrát to- 

 lik stojící. 



Kdo tato rozumování pokládá za marná, af pomyslí na brambory. Jaká síla chu- 

 dých v Irsku, ve Slezsku, ve Flamsku i u nás nemá po celý čas žádného jinéhn 

 pokrmu Kromě bramborťi a něco málo chleba. Tyto brambory se jedí, že jsou laciné 

 a že jiel. příprava málo peněz slojí. V bramborech je 10— 20krát více tukotvorcfl 

 nežli bílkoviny, kdežto v krvi jest nejméně 35krát tolik bílkoviny jako tuku. Tolo 

 jednoduché porovnání nás poučuje, že brambory o sobě jsou velmi chatrnou potravou ; 

 neboť z potravních věcí u nás užívaných jenom zeleniny a šťavnaté ovoce ještě na 

 iiižším stupni živnosti stojí nežli brambory, v nichž sotva patnáctina toho množství 

 bílkoviny se nachází, kteréž krvi zdravé přísluší. 



Plísní z choroby bramborů povstalou žeň těchto bambulin opětně špatně dopadla, 

 ano i ve sklepích schovány ještě strašlivou pohromu braly. Hledělo se něčím jiným 

 je nahraditi. Číňané, Malayové, Peršané, Arabové a Egyptané požívají na místě bram- 

 borů rejže, obyvatelé teplých krajin amerických, černochové na Surinamu banánů, plodu 

 stromu nazvaného Musa paradisiaca a Musa sapienlum. V rejži jest sice něco více bílkoviny 

 nežli v bramborech, v mouce banánů však o mnoho méně. V obéni tukotvorci nad 

 míru převáhají bílkovinu, které je v nich tak málo, že není čeho želeti, když nemů- 

 žeme naší chudině brambory těmi tropickými plodinami nahradili. Francouzští cesto- 

 vatelé schvalují jiné byliny co zastupitele bramborů. Verreaux chválí bambuliny rosl- 

 liny hlivovité. jenž v nitru Afriky pod jménem přirozeného chleba známy jsou. B(i,'C 

 viděl v Karolíně, Trécul v Missouri kořínků Glycine Apios anebo Apios tuberosa místo 

 bramborů požívati. Tyto kořínky přesadily se do Francouz, a Payen v nich nalezl 

 složitost velmi podobnou složitosti bramborů, jen že jsou tyto kořínky třikrát vydajnější co 

 do bílkoviny nežli brambory. Ještě bohatší bílkovinou nalezl Mulder bambuliny Uilico 

 tuberosus, rostliny, kterou začali v Hollandu místo bramborů sázeti. Všecky tyto po- 

 kusy nedokazují nic jiného, nežli že stává živnějších potravních věcí nad naše 

 brambory. 



Věru nemusíme se po takových zastupitelích našich bramborů shiíněti, a snad 

 i nákladné cesty k jich vynalézání podnikati a trudně nové sadby zaváděti, jelikož 

 máme u nás na výběr hrách, boby a čočku. Tytof v sobě drží asi tolik bílkoviny 

 (hrachoviny) co naše krev, tukotvorců jest v nich třikrát tolik jako brachovi iiy, 

 a solí krevních veliká hojnost. Při vyšší ceně a dražší přípravě jsou boby, hrách a 

 čočka lacinější nežli brambory, nebof dovedou spůsobiti správnou krev a posíliti mozek 

 a svaly, čehož brambory nedovedou. Hrách, čočka a boby stávají se svou živností 

 tím lacinější nežli brambory, jako železo lacinější jest než dříví, když se jedná o šíny 

 pro naše parovozy. Hrách, čočka a boby dávají sílu ku práci, takto samy se vypla- 

 cujíce, kdežto bezpřítržné stravování bramborové neomylně slabost a churavost uvodí. 

 Kdo čtrnáct dní o ničem jiném nežije než o bramborech, nebude napotom ani schopen 

 si na ně vydělati, 



Když dvě potravní věci jsou stejně živné, předce bude cena jejich záviseti jenom 

 od stejné stravitelnosti. Roku 1679 proměnil Papin vařením v hrncích po něm jme- 

 novaných kosti v klih nebo rosolovitou látku a tuto schválil co potravu pro lid. 

 Karel 11., král Anglický, chtěl toho prostředku k obživení lidu užili. Tenkráte po- 



