44 



kde stažením raněných výtvarů, vytištěním ústrojů spůsobené mezery a prostory se 

 musí vyplniti, nachází útvar nový svůj konec, jak mile se ono obnovení a vyplnění 

 bylo docílilo; překračuje však někdy samozákonně rostouc meze, jež jí byla idea 

 úsirujství a idea jeho celislvosti naznačila, a napotom nacházíme pletivo bliznové v po- 

 době otokťi a nádorů vynikajících nad povrchnost ústrojů a jich pletivo z původního 

 prostoru vytištujících. 



Na takovém východu zánětu v spojivém pletivu , jemuž nová stejnorodá hmota 

 pribývči, zakládá se tak nazvaná zánčtní zhylnost Chyperlrophie). 



Od něho závisí též velmi časté srostení stejno- i nestejnorodých výtvarů, ale 

 pochází též z toho samého pramene uvolnění přilnulosti a spojitosti mezi obalujícími 

 blánami a jich obsahem. 



V dutých ústrojích se z té příčiny stává trvalé rozšíření a puchýřovité chorob- 

 nění, a ještě časlěji vymizení. 



Sem také náleží tak nazvané ztvrdnutí (indurace). 



4. HnisovoAéní a ialovaiéni Toto záleží v porušenosti pletiv, povstalé z exsu- 

 dalů vyžirajících a rozlučujících. 



Spůsob, jakým pletiva ve styku s talovem se rozpadají, jest rozličný dle povahy 

 kazivé látky v něm obsažené. 



Talovalění, vředovatění se stává brzo povlovně a brzo zase rychle, nezřídka 

 se celé a velké pletivní spousty kazí a porušení berou, které buď podélmo se táhne 

 anebo v hloub ústrojů vniká. 



Útvary podléhají velmi nestejně vředovému rušení ; tuhé a hutné útvary, sklá- 

 dající se z vláknitého pletiva a z pružných vláken, jako blány vláknité, dlouho poru- 

 šení odporují. 



Poznání zánětu na mrtvole. 



1. Před vlastni exsudací jest pletivo chorobné v ohnisku zánětním naiervenalé, 

 krví nalité, totiž neobyčejně plnoki'evné, naduřelé a při tom zkypřené a snadno protržitelné* 



Červenost musí přicházeti z nalitosti a ne ze vsáklosli. Tvar této červenosti se 

 řídí dle uspořádání cévek vlásečných v jednotném ústroji. Její odstíny závisí od 

 stupně stoku, jakož i od změn, jimž červeň krevní v zástavě podléhá. 



Naduřelost a zkypřelost pochází od napojení pletiva vodou krevní. Obyčejně 

 objem ústroje jest zvětšen, kromě u houbovitých pletiv a plic; nebof naduření jde do 

 vnitřních prostorů, uzavření a neprostupnost jich v plících působí zmenšený objem zaní- 

 cené části. 



2. Po stalé se exsudací poznáváme exsudat jen po utvořeném hnisu, nebof čer- 

 venost a nalitost se ztratily, otok a naduřelost též často po smrti zmizí. Jenom zky- 

 pření pozůstává a jeví se co zpukřelost a nahnilost. 



Všeobecně platí následující okolnosti , jenž nás opravňují míti jistý výlev za 

 plod zánětu, totiž za exsudat: 



a. dokazatelné prudké utvoření v dostatečném množství ; 



b. vedle stávající výlevy pocházející ze zánětní zástavy ; 



c. analogické uspořádání prvků pletivnich z výlevů se vyvinujících, na př. tuber- 

 kule cu zjaterňující e.xsudat. 



Uspořádání e.xsudalů na chorobných pletivech i v nicli, jest rozličné. Exsudat 



