n 



bra*)20 kusů, z nichžto platí každý jeden zlatý. Proto nacházíme na tolarech konveneC- 

 ných, 2 zL platících, nápis : „Deset jedna hřivna." Toto číslo miničné slove dcaceli- 

 zhlové čili konvenčni (Zwanzigguldenfuss, Konventionsfuss), a povstalo smlouvou Ra- 

 kouska z Bavorskem roku 1753; Bavorsko se té smlouvy ale dlouho nedrželo, a tak 

 se vyskytuje číslo konvenční nyní jen v Rakousku. 



Ve státech severoněmeckých, ku př. v Průších, bije se z jedné Kolínské hřivny 

 14 tolarů; tedy obnáší 14 pruských tolarů právě lolik co našich 20 zlatých, z čehož 

 lze cenu jednoho pruského tolaru v našich penězích snadno vypočítat. 



V státech jihoněmeckých, ku př. v Bavořích, v Bádensku a j., je ale opět jiné 

 číslo miničné; tam se razí totiž z jedné Kolínské hřivny stříbra 24 '/j zlatých jiho- 

 německých; proto platí tedy 24'/j zlatých jihoněmeckých tolik co 14 tolarů pruských, 

 aneb tolik co našich 20 zlatých konvenčních. Jihoněmecký zlatý obnáší dle toho 

 v našich penězích jen něco přes 48 krejcarů, 



Neslejnost těchto čísel miničných má mnohé obtíže; proto se mají bíti peníze 

 v Rakousku, státech severoněmeckých a jihoněmeckých v příští době dle jiných čísel, která 

 by si byla více podobná. Za váhu základní nebude sloužit více hřivna Kolínská, nýbrž 

 libra celní (Zollpfund) **;. Z lakové libry celní se bude razit v státech severoně- 

 meckých 30 tolarů, v státu rakouském 45 zlatých, a v státech jihoněmeckých 52 '/2 

 zlatého; pak bude platit jeden severoněmecký tolar právě 1 '/j zl. rakouského neb 

 1% zl. jihonémeckého. 



Jaký rozdíl bude asi mezi cenou peněz těchto nových, a mezi cenou peněz 

 nynějších ? 



V Prusku a v ostatních státech severoněmeckých se razí posaváde z jedné 

 Kolínské hřivny, tedy z 233,8 gramů, 14 tolarů; budoucně se bude razit ale z jedné 

 libry celní, tedy z 500 gramů, 30 tolarů; srovnáme-li to, poznáme počtem jedno- 

 duchým, že je v nynéjéim pruském tolaru 16,7o gramů stříbra, a v tolaru novém že 

 bude jen 16,6^ gramů, čili že váží čisté stříbro (bez přísady) ve 100 nynějšich tola- 

 rech 1670 gramů a ve 100 nových tolarech jen 1666 gramů. Z toho vysvítá, že 

 bude mít nový tolar pruský o něco menší cenu nežli nynější, ale rozdíl len je velmi 

 nepatrný a obnáší jen as '/j ze sta. 



V Rakousku se razí posaváde z jedné Kolínské hřivny, tedy z 233,^ gramů, 

 20 zlatých; budoucně se bude razil ale z jedné celní libry, tedy z 500 gramů, 

 45 zl; z toho lze vypočítat, že je v našem nynějším zlatníku H,gg gramů čistého stříbra 

 (přísada mědi se nepočítá) a že ho bude v zlatníku novém jen li„, gramů, čili že 

 je ve 100 našich nynějších zlatých 1169 gramů čistého stříbra a že ho bude ve 100 

 nových zlatých jen 1111 gramů. Proto bude cena nového rakouského zlatého menší 

 nežli cena nynějšího zlatého, a ten rozdíl bude obnášet asi 5 ze sla, tak že bude mít 

 100 nových zlatých jen as takovovou cenu jako 95 nynějších zlatých ; dle toho bude 



*) Hnraa je váha starodávná, která se při vážení zlata a stříbra potřebovala; ale jako nejsou nyní ku př. 

 libry ve vsecb zemích stejné, tak byly i hřivny velmi rozličné. Nejvíce se ale užívalo hřivny Kolůiské 

 (kolnische Mark), obnášející něco přes půl naší libry, dle které se ještě nyní často váha stříbra určuje. 



") Libra celní je menší nežli libra naše. Chceme-li naši libru s librou celní a s hřivnou Kolínskou 

 porovnat, stane se to nejlépe, když proměníme všecky na váhu francouzskou ; libra naše má as 560 

 francouzských gramu, libra celní právě 500, a hřivna Kolínská jen 233,8 gramů. 



