3tí 



k vařeni iiehudi; vody takové nazýváme vody minerální. Dlouholetá zkušenost okázala 

 že se dá takových vod v rozličných nemocech buď co lázni, neb co nápoje (dle jistého 

 určení) s velikým prospěchem užívati ; a poněvadž bývá pfisobení jejich u pramene 

 samého nejvydatnější, povstaly všude u lakových pramenů dosti rychle osady lidnaté, 

 a to i v takových krajinách, lide by se byl jinak jistě nikdo neusadil. 



Přirozená teplota vod minerálních jest rozličná. Ve vodách teplých se sráži 

 po vychladnuti částka rozpuštěných látek a tvoří vrstvu kamennou, která často dosti 

 tlustá bývá. 



Vody k pití určené rozesílají se od pramene v rozličných nádobách do dalekých 

 krajin. Ve Francouzích se k tomu berou láhve skleněné, v Německu a u nás hliněné; 

 v Rakousích musí mít od roku 1850 každá láhev vypálené neb vytisknuté jméno, odkud 

 pochází, a počet roku, kdy byla naplněna. 



Veškeré vody minerální lze rozděliti nejlépe dle oné látky, která v nich pře- 

 vládá a ledy největší oučinek působí. Takto rozeznáváme vody se solí GUiuberovou, 

 vody se solí Iwrkou, vody alkaliché, vody slané, ieleziié, sirnalé a vody kyselé (kyselky). 

 Zde promluvíme pouze o vodách minerálních v říši Rakouské se nacházejících. 



1. Vody se solí Glauberovou. 



Hlavni částka jejich jest síran sodnatý (sůl Glauberova) ; potřebují se více k piti 

 nežli k lázním. Sem počítáme : 



Karlovy vary s několika prameny rozličné teploty (Sprudel a Hygieia po 60" R 

 — pramen Bernhardský 56* R — pramen nový 48" R — pramen mlýnský 45" R — 

 u nemocnice 46" R — pramen Tereziánský 42" R — pramen zámecký 40" R). — 

 Potřebují se veskrz skoro jen k pití. 



Mariánské lázně, a sice pramen křížový (KreuZbrunn) a Mariánský, jejichž pro- 

 střední teplota 9 až 10" R obnáší. Mimo to jest v Mariánských lázních ještě několik 

 jiných pramenů, které ale jiné látky obsahují. 



Františkovy lázně u Chebu, jejichž vody se částečně k pití, částečně k lázním 

 užívá ; teplota tamějších pramenů jest asi 8° R. 



Lázně Budínské v Uhřich se potřebují k pití i ke koupání ; teplota pra- 

 menů 46" R. 



Peétany v Uhřich mají tři prameny 30" až 35" R teplé; voda se hodí k piti 

 i ke koupelím. 



Dorovary v Slavonsku se čtyřmi prameny 34" až 37" R teplými. 



Topusko ve Vojenské hranici má vody na 45" až 49" R teplé. 



2. Hořké vody. 



Hlavní část jejich jest sůl hořká (síran horečnatý); potřebují se obyčejně jen 

 k pití a přehojně se rozesílají. Sem náležejí : 



Bylany (Pilná) se 26 prameny, z nichž ale jen asi ze šesti se voda k rozesílání vybírá. 



Sedlice (nedaleko od Bylan) s 10 prameny, z nichž se jen některé potřebují. 



Zaječice mají 20 pramenů, ale jen ze tří se nabírá. 

 3. V o d y a 1 k al i c k é. 



Působení jejich se zakládá nejvíce na uhlanu sodnatém (salajka) ; studené vody 

 takové mívají mnoho kyseliny uhličité a potřebují se obyčejně jen k pití, vody teplé 

 ale jen ke koupáni. Sem počítáme : 



