32 



Gleichenberg v Štýrsku se třemi prameny (Konstantinquelle, Rómerquelle, Jo- 

 hannisbrunnen). 



Rohyč v Štýrsku; voda se hojně rozesílá a je ve Vlaších známá pode jménem 

 acqua di Cilli. • 



Kynivart v Čechách; voda lamější se obyčejné jen rozesílá. 

 Liehwerda v Cechách má tři prameny kyselé Cobyčejně jen k pití) a jeden železitý. 

 Kysibel (Giesshubel) v Čechách ; voda Kysibelská se obyčejně jen pije. 

 Mimo to sera patří i Lolter-MiUer, Rahhi-Bad, Ladis a Holienems v Tyrolech, 

 Fured a Sljai v Uhřích. 



Někdy se potřebují k léčení i takové vody, ve kterých žádná lučební částka ne- 

 převládá ; působení jejich závisí tedy pouze jen od spůsobu, kterak se jich užívá, 

 K léra můžeme počítati Gastein v Salcbursku (38" až 38' R. teplý), Teplice v Štýrsku 

 (až 29" R) a Grdfenberk v Slezsku Oen 4" R). 



Nejznamenitější prameny zemí cizích jsou následující ; Selíers, Schwalbach, Fa- 

 chinyen, Geilnau, Ems a Wiesbaden v Nasavsku ; Reisdorf u Bonnu ; Pyrrnont a Cliy- 

 žice (Kisdngen) v Bavořích ; Baden v Badensku ; Diiburg ve Vestfálsku; Warmbrunn, 

 Dušník (Reinerz), Chudoba, Flindiurk, Altwasser v pruském Slezsku. Vody Selterské 

 se rozešle každoročně asi 3 miliony láhví. 



Francouzsko má vody slané : Pongues, Víchy, Baharuc, Plomhtéres, Audinac 

 a St Nectaire ; vody železité : Passy , Forges , Provins , Vah a Montďor ; vody 

 sirnaté : Bareges, Caulerets, Bagmres de Bigorre, Bagnéres de Luchoti a St. Sauveur ; 

 vody jodové : Bourbon-les-bains. 



Anglicko má prameny léčivé Epsom a Leaminglon. 



V dobách novějších se dělaly pokusy, zdali by se nedaly vody minerální smí- 

 cháním rozličných látek lučebních s vodou obyčejnou padělati ; pokusy tyto se u mnohých 

 druhů, zvláště u vod kyselých, výborně podařily. V Paříži se dělá ročně as 2 miliony 

 láhví takových vod strojených, a ledakdes se připravují a prodávají i zvláštní prášky, 

 které, byvše do vody obyčejné vsypány, podobnou ji činí vodé minerální. 



Parní pluh. 

 Velmi zajímavé pokusy vykonávají se v novější době v Anglii s pluhem parním 

 strojem hnaným. Není pochybnosti, že pokusy tyto povedou k příznivému výsledku. 

 Někdo, který při těchto pokusech svědkem byl, zaslal o tom anglickému časopisu Times 

 zprávu, z níž následující sdělujeme. Parní stroj měl sílu 8— 9, koní a stál pevně; drátěný 

 provaz, jimž se tři pluhy současně táhly, měl délku Vo anglické míle, pět dělníků opa- 

 třovalo stroj ^a pluhy, šestý dovážel jedním koněm vodu. Za krátký zimní den bylo zoráno 

 pět jiter. Výlohy, spolu s upotřebením a dovážením stroje, což každý čtvrtý den za- 

 potřebí jest, obnášejí při nepříznivých okolnostech a v půdě velmi tuhé asi 7 šilinků 

 SVjZl. stř.) za jitro, při čem seorá SVj palce hluboko. V příznivějších okolnostech obná- 

 šejí výlohy za jitro 6, v lehké půdě 3 šilinky. Na jednom hospodářství prince Alberta 

 orá pluh 10 palců hluboko za 15 šilinků jitro. To jsou výlohy, které v Anglii také 

 koňský potah požaduje. Poněvadž vynález ten teprva v plenkách jest, dá se s jistotou 

 očekávati, že se výlohy časem znamenitě snížili dají. 



Sestavil : Frof. Josef Balda. 



Tiskem Beilřicha Rohlíčka v arcibiskupském semináři v Praze, 1857. 



