42 



nesnesou, p?k v nich nelze laKové lálky rozlopovat, v kterých se nesloučené alkalie 

 nalézají, neb těmi se stěny jejich snadno propálí. Proto jsou ale z obyčejných ke-r 

 limků hliněných predce nejlepší. 



Kelímky Pasovské čili Ipsecké (od městečka Ipsu v Rakousích) jsou leskle šeré, 

 a dělají se z dobré hlíny, s dvojnásobným množstvím luhy (Graphil) na drobno roz- 

 mělněné. Tyto kelímky tuhové jsou v ohni ještě bytelnější nežli hesské, a snesou 

 k tomu i každou proměnu teploty velmi dobře; potřebují se nejvíce v niincovnách. 



Kelímky anglich; se dělají v Stourbridgesku ze dvou částí tamější hlíny a jedné 

 časti dobře vypáleného koksu; jsou příhodnější nežli hesské. 



Hliněné dýmky dělají se z hlíny lehko tvoritelné, která se na bélo vypaluje. 

 Hlína se nejdříve vyplaví, pak bedlivě vypracuje, načež se vyvalují na stole hladkém 

 války na jednom konci (k udělání hlavy) tlustší; tyto války provrtají se opatrně tuhým 

 drátem ocelovým a položí se i s drátem do kadlubu mosazného, olejem natřeného, 

 ze dvou poloviček dobře přilehajících složeného: v tom se zbytečná část hlíny vy- 

 mačká. j\a to se dýmky vyndají, drát vytáhne a hlava želízkem kuželovitým vykotli. 

 Dýmky tak utvořené páli se v pouzdrech, aby je kouř nepokazil. Po vypálení po- 

 trou se břečkou , z hlíny , tragantu , bílého vosku a mýdla udělanou. — Náramné 

 množství takových dýmek dělá se v Kolíně nad Rýnem Ckólnische Píeifen), v Holland- 

 sku a Belgii. 



Drobnujs»fí. 



Obchod v hadrech u nás a v Americe. 



Len a bavlna poskytují za našich dob skoro celému člověčenstvu rozličné částky 

 oděvu, a když se vlákna jejich již odřela, bývají mu ještě důležitým prostředkem ku 

 vzdělání ducha. Hadry lněné a bavlněné staly se — co látka na dělání papíru — již 

 od několika století pro lidstvo nevyhnutelně potřebnými. Hadrář je shledává a do 

 papíren donáší. Nejlepší hadry jsou lněné, ty dávají nejpěknější, nejhladší a nejhustší 

 papír, hadry konopné dávají papír silný ale nepěkný, hadry bavlnčné řídký a drsnalý. 

 Nejhorší hadry jsou vlněné a hedbávné. Vfibec se hadry obnošené do papírny lépe 

 hodí nežli nové. U přebírání se lněné od bavlněných, a bílé od barevných odlučují, 

 barevné pak zase dle stejných barev rozdělují. 



V mocnářství Rakouském se zvláště v Uhřich mnoho hadrů shledá, lak že se 

 částečně ještě vyvážejí, ačkoliv se v zemích Rakouských asi 500 papíren nachází : 

 jen hadry pěknější, které se v měslách mezi bohatším obyvatelstvem sbírají, jsou 

 u nás velmi vzácné, tvoříce pnuze 2'/j procentu celého množství. V průměru dá 

 cent hadrů asi 70 liber papíru. Ve všech papírnách rakouských se zhotovuje do roka 

 as 3 '/a milionu rysů. 



Ale jak skromné jsou poměry tyto proti Americe ! Tam se nepotřebují pouze 

 hadry na děláni papíru, nýbrž i nesčíslné množství odiezků provazových a odpailku 

 bavlněných. Balíky bavlněné, z jižních krajin na trh přicházející, bývají konopnými 

 provazy staženy; když přijdou do Nového Orleansu, tara se párou na menší objem 



