47 



za nic nesloji. I liik ii;iz\;ini; hiilidiiky iicjsmi nic le|isiho než íislý lilih, a ruzc- 

 znóvaji su (kI Milm kipslnilio poii/.c svnu vySSí cenou. Čáslky masité se nedají nikdy 

 kliliem nalirailit. 



V obiliudu sť vyskytuje jeden průzračný klih ijíiv (gn neline), klorý jest ku 

 kliiiu koslnímu podoben ; nepochází ale z kostí, nýbrž z udiezkii čistých a pěknýcli 

 koži. rolřebiijc se i k šliclitování rozličných hilck, na dělání skleněného papíru 

 a rozličnjch věci průzračných, jakož i v lékániiich k zaobalování rozličných léků. 



3. Klih ryld (klí ryiií, karuk, Fisohleini, Hausenblase^ jest ze všech nejčistší 

 a nejbělejší, pochází z niázdrových částek některých ryb, zvláště z plovacího měchýře 

 vyzy a jesrlni. Klih rybí se připravuje, když se měcliýř plovací nejdříve v čisté 

 a pak ve vápenné vodě močí, až se z něho luk a krev úplné odstraní; pak se dle 

 délky rozřízne a svrchní vrstva sloupne , niázdra vnitřní se ale svine a usuší , načež 

 co karuk do obcliodu přicliazi Mázdra ta se snadno rozpouští v klih bezbarvý, ale 

 neklíží lak pevně jako klih obyčejný. Mimo klíženi se potřebuje karuk i na linel pro 

 sklo a porcuhiu, pak pii dělání falešných perlí, k učistění vína a jiiva a j. — V An- 

 glicku a ve FraMCciuzích se potiebuje často ve spňsobu losolu za potravu. 



Když se mřížka drátěná do čistého roztoku z klihu rybího ponoií, potáhne se 

 celá tenkou mázdřičkou, a vypadá po usušení jako deska skleněná; potře-li se pak po 

 obou stranách nějakou lornieží pryskyřicovou, al)y vlhkost k tenké vrstvě klihu nemohla 

 může se potřebovati v oknech místo skla, a to zvláště lam, kde sklo otřásáním hojné 

 praská. V nánioi-ských zbrojnicích ve Francouzích měli dřívc okna z tenké rohoviny, 

 nyní ale veskrz z mřížek drálěných karukem pulažených. 



Uykyla klíjn rybůn potřená tvoří lak nazvaný náplast anglický (Englischpflasler), 

 a natře-li se tenká vrstva toholo klí na sklo, povstávají po usušení průzračné a ohebné 

 lístkij klihovč (Leinilolic). 



Karuk se prodává podle váhy, a přichází skoro výhradné jen z Ruska. Špatné 

 druhy karuku nazývají se často karukem uherským, ač z Uher nepocházejí. 



V době nejnovější se vyskytuje v obchodu karuk zvláštní, pode jménem karuku 

 indického (oslindische Hausenblase), který ale nepochází z plovacího měchýře rybího, 

 nýbrž, jak se zdá, z vysušených vajec některého velikého hada. 



Tnlia a tužky. 



Tuha (Graphil) jest pouhý čistý uhlík a bývá jen náhodou mnohými (k. p. že- 

 leznatými) látkami znečištěna. Tuha jest jen as dvakrát lak těžká jako voda, a bývá 

 vůbec tím lehčí, čím čistší jest ; množství látek přimíchaných jest někdy nepatrné, někdy 

 ale až 20"/o obnáší. Krystaly luhové jest velmi zřídka vidět; nejčastěji se objevuji 

 kousky lupenovilé neb i celistvé. V barvě se podobá tuha k olovu, někdy bývá ale až 

 černá ; lesk je kovový, omak mastný a vryp černý ; nožem se snadno krájí, a jest sama 

 o sobě neroztopilelná; ve velikém horku shoří a jakost popele jejího závisí pak od 

 látek přimíchaných. 



Nejkrásnější tuha se nachází na jedné hoře blíž Borowdale v Kuniberlandsku, ale 

 je ji lam nemnoho, tak že Anglicko od jinud (z Rakouska, z ostrova Cejlonu a j.) ještě 

 mnoho tuhy přivážeti musí. V říši Rakonské se dobývá ročně 36,000 centů tuhy, a sice 

 v jižních Čechách 24.000, na Moravě a v Slezsku 4500 a v Nižších Rakousich asi také 

 toliít. Oslalně se i v Bavořich (u Tasova), ve Francii a Španělich dost tuhy nachází. 



Tuha se mnohonásobné potřebuje. Dobře rozemletá brává se na čistění a Ida- 



