ním těla a tvářením; vzniknou hry, slavnosti společenské, gymnastická provádění doko- 

 nalosti lélesné, tím se pokrokem času od pokolení k pokolení vyvinou v pravidelné 

 rovnováze všechny články těla lidského v dokonalou krásu, výjev to vnitrní pravidel- 

 nosti, souměrnosti duchovních sil. Zjevená ta krása slouží pak umělcům za vzorec, 

 aby ji k vyšším ještě ideálům zdokonalili a vytvořili podoby nadzemské, bohorovné. Tak 

 asi povstala krásná uměni u řeckých národů, jejichž pozůstatky dosaváde vzbuzuji po- 

 divení a libocit našich časů, a ukazují umělcům dráhu k dostižení pravé krásy. Jak 

 mile vyvinulÉjšílio společenstva poměry žádaly rozmanitějších zábav a touha po obdi- 

 vování svého ukojení čekala, naskytli se i všelicí kejkliři, provazochodci, équilibristé) 

 krasojezdci atd. Takf sprostá rovnováha těla zvýšena na vlastní kratochvilné umění, 

 v jakém národové indičtí a jiní Asiaté vynikají až do dnešních časů. 



S počátku člověk málokdy nástrojů použil, aby dosti učinil potřebám svým a své 

 rodiny , slačovala k tomu sila a obratnost rukou a nohou, síla celého těla. Z většího 

 dílu příroda sama pod příznivými pásmy nebes poskytovala mu v rostlinstvu žádoucí 

 potravy a nápoje, ba i lahůdek rozličných, dokud sám nerozmnožil a nezostril potřeb 

 svých. Lesní houští podávalo ochranu před slunečním vedrem, potok vodu k ukojení 

 žízně a pro ochlad a zčištční těla ; někdy i jeskyň použil k svému obydlí, anebo 

 v hloubi země si vyhrabal ložisko své ; za oděv sloužilo listí a vlákna rostlin, peří 

 ptactva, kůže zvířecí. V dalším rozvinu potřeb svých, nebo přinucen přírodou nepří- 

 znivou, jíž odolati nestačily výrobky sil vlastního těla, upotřebil různé prostředky, jaké 

 mu ukazovala a předkládala příroda. Použilf tyček co pák ke zdvihání břemen, ostnů 

 a trnů k šití oděvu, ke zkolení zvěře, ostrých tvrdých kamenů k řezání a sekání dřev, 

 k lámání skal a k otesání kamení měkčího. Jednalo se o zřízení bydlišť onačejších, 

 stálejších, bezpečnějších. Bylof Iřeba pomoci soudruhů, ano i síly hovad obráceno ku 

 pracím, kde sila lidská nepostačovala. Takové práce, silami cizími zprostředkované, 

 žádaly spojenou vůli soudruhů, která vycházela ze stejných pudů a potřeb, a udržo- 

 vána bývala buďto přemáhajícím slovem , anebo násilnou kázní. Tak vidíme již při 

 prvním kroku člověka k vyššímu vývinu vrozených vloh vzniknouti jakýsi způsob nad- 

 vlády. Bylaf ta první vláda jistě otcovská, patriarchální. Všech čeledínů stejná potřeba, 

 nebo také stejný zápal, vzbuzený slovem a příkladem, pudila je ku práci, k namáhání. 

 Později, když vzniknutím libovlády královské podmaněni jsou národové, zotročen lid, 

 pomocí bezčetných dělníků vystavěna sídla přepyšná panovníků, chrámy bohův ohromné 

 velikosti, pomníky, pyramidy, založena města sídelní, jichž pozůstatky, pokud je časův 

 proud nezachvátil, dosaváde podivením naplňuji každého diváka. Tak zbudovány pyra- 

 midy a chrámy egyptské, město Babylon s královským svým palácem a visutými zahra- 

 dami Semiramidy, přeskvostné město Persepolis, podzemní, v skalách vytesané chrámy 

 božišf indických, ano podobná, ač mnohem pozdnější díla amerických Aztekův a Inkův. 



Takovýmito výtvory dal na jevo duch lidský svou touhu po zobrazení vysokých 

 ideí božství, nesmrtelnosti duše, slávy a velikosti královské, jednotu volí národních 

 představující, pomníky, běhu a návalu časů vzdorujícími, ukázal svou mocnost naproti 

 mocí přírody, jakoby ji přestihnouti chtěl. Později u svobodomyslných, krasocilných 

 národů řeckých a italských vznikají ty samé snahy zobrazení vyšších myšlének, však 

 něžnějším způsobem a duchovnějším. Nevyložené tolik sil na hmotnost a velikost díla^ 

 jako na jeho krásu a vznešenost, aby zářilo nejvnitrnějším duchem přírody lidské. 



