8 



radaym odkryta jednota proudu gulvaničnélio a magnetičného, tak že oním ten, tím onen 

 až ke vzniku sil ohromných mechanických vyváděli se mSže. Ačkoliv dosavadní zkoušky, 

 v Ruších, Anglicku a jiných zemích podniknuté, neokázaly ještě upokojujících výsledků, zvláště 

 pro drahocennost materiálů, nicméně nelze pochybovati, že po nedlouhém čase nastane 

 doba, kde i pomocí galvanomagnetnich nástrojů, aspoň v užším obvodu, vládnouti bu- 

 deme silami, zvláště pro drobnější, a však tím vážnější práce dostatečnými. Příklad toho 

 nám již poskytuje, abych o jiných pomlčel, dalekopis nebo telegraf, jako nervními sa- 

 mocilnými nitkami probíhající a prolkávající půl vzdělaného světa. Možná, že i postupem 

 času se objeví vnitřní příbuznost této galvanomagnetní síly sživotvornými silami, jako již 

 jednotlivé výjevy a samo theoretické očekávání na to ukazují, a že pro život společen- 

 ský a pro vědu vyplynou z toho výhody, o jakých dosavňde ani tušení nemáme. 



Také světlo jakož i teplo jsou u vnitřním spojení s touto galvanomagnetní a spolu 

 i lučební silou, i užíváno jí, jak vůbec známo, od nedávná k vyvádění nejskvělejšího 

 světla, jaké jen k slunečnímu rovnali se může. 



Však i bez ohledu na původ světlo samo, vůbec sluneční, co povšechný živel 

 považováno, důmyslem člověka mnohonásobné neocenitelné užiti podává. Nechtějíce 

 mluviti o světle denním, oživujícím celé tvorstvo, daru to slunce božího, které nám 

 svítí k pracím našim a vodí nás po cestách našich zaměstnání; o světle lunním, které 

 vyměřuje časy roku; o světlech hvězdných, nebeských, které nám otvírají zrak do ne- 

 konečnosti všehomira, obrafme se k považování spňsobů, jakých užil člověk, aby k vy- 

 konávání svých vědeckých a společenských oučelů vlastnosti světla vynakládal. Nej- 

 sprostější užilí světla jest osvětlení noci. Divocí národové toho arci nepotřebují, aniž 

 toho potřeba tak snažná v pásmech tropických; nutná však v pásmech středních za 

 času zimního, když délka noci daleko přesahuje délku denní, zvláště u vyšším postupu 

 vzdělanosti národní, kdežto práce umělecké, vědecké, obchodní a průmyslové, ano 

 i zábavy vyšších stavů nemalou část nočních dob zajímají. Z jakých rozličných pramenů 

 to světlo pochází, dosti známo, podotknu tu jen světla plynového, jehožto užitím k osvě- 

 tlení měst, privátních domů a místností fabričních nemálo přispěno k urychlení pokroků 

 ve všech odvětvích průmyslu, k oblažení a k upohodlení života společenského. 



Jiné upotřebení světla jest více vědeckého spůsobu. Poznavše povahu jeho, po- 

 měi7 jeho k látkám hmotným, k jich vlastnostem, formám vnitřním i zevnitřním, naučili 

 jsme se je vésti směrem vyznačeným, spájeti a rozštěpovati je, odrážeti, jím točiti, je 

 lámati, ohybovali, v protivy rozdvojovati, z čehož tolikero nauk optických povstalo. 

 Vyzrazeny tímto nakládáním vlastnosti těles a látek přírodních', průzračnost , lomivost, 

 dělivosl, polarita, kteréžto známosti obráceny na další skoumání fysické, k zhotovování 

 skel optických, hranolů, zrcadel, jimiž pak nám skrz mikroskopy otevřen hled do světa 

 nekonečně malého , skrze teleskopy do světa nekonečně velikého. Ano světlem vni- 

 káme i do vnitřností vlastního těla živoucího, zvláště do vlastního oka a toho, co 

 z nervoviny mozečné s ním spojeno jest. Svědkem toho jsou výjevy subjektivní zraku 

 našeho, o nichž na jiném místě v těchto listech obšírněji promluvíme. Světla konečně 

 užívá hospodář u pěstění rostlin a zvířat, znaje jaký vplyv má slunce u veřejné přírodě 

 na vzrůst, barvu a tvářnost všelikých živoků. 



Bavili jsme se dosaváde více přírodou povšechnou, elementární : přistupme též 

 k považování přírody ústrojné, životvorné , ku které také náleží naše tělo, náš život. 

 Žjvotvorstvo znáti učí nás rostlinopis, zvěropis, pak i anatomie a fysiologie. Pozná- 



