25 



plovají), spolu i vzduch v plících se nacházející drží vch'yba vždy nad vodou, nechcc-li 

 sám se ponořiti. Huba, kterou potravu svou v moři hledá, jest pod vodou, za to ale 

 nozdry, jimiž velryb dýše, vždy nad povrchem moře zůstávají. Pohyby , podoba, tedy 

 celé to zvláštní živobytí, jímž se velryb od jiných ssavců liší, zakládají se na rozličných 

 ústrojích vnitřních, které vzájemně oučinkujíce a kůží jsouce pokryty, jen podle oučinků 

 poznati se dávají, ježto ale anatomie ve své prvky rozkládá a tím celé chování se ži- 

 vočicha vysvětluje. Obrafme se ledy k zevrubnějšímu popisování jednotlivých částí, 

 z nichž velryb složen jest, bychom celku lépe rozumtMi. 



Zvířecí postava, co do své zevnitřní 'podoby, základ svůj má v pevných částech 

 léla. Tylo pevné části nazýváme kostrou (Skelett), a rozeznáváme kostru zevnitřní 

 a vnitřní. Členovci, jako hmyz a raci, mají zevnitřní kostru, jako krunýř tělo obkliču- 

 jící, a tím, že z kruhů kůží spojených sestavena jest, velmi pohyblivou. Taktéž nohy 

 členovců chráněny jsou pohyblivými skořepinami, podobnými k nánožnímu brnění sta- 

 rých rytířů. Jinak to jest u pálcřníků, kteří mají vnitřní kostru. Jestli zvířata do to- 

 hoto odděleni náležející, ssavce, ptáky, plazy a ryby mezi sebou porovnáme, arcií na- 

 lezneme velikou rozmanitost podob, právě na rozmanitosti koster se zakládající, nic- 

 méně ale při bližším pozorování uznáme, že žádná z těchto podob od pravidel vše- 

 obecných se neuchyluje. Dvě části kostry totiž vžily u páteřníků se nacházejí: lebka 

 a páteř, od kteréž poslední jméno mají. Všecky ostatní články, které jako n. p. nohy 

 a ocas (prodloužení to páteře") k páteři jsou připojeny, méně jsou důležité i často 

 scházejí. Tak n. p. chybí hadům nohy, žabám ocas. Jak již řečeno bylo, leží v hlavě 

 mozek obklíčený lebkou, na jejímžto povrchu čidla hlavních smyslů jsou ubytována : 

 oko, ucho, nos a jazyk. Otvory v lebce se nacházejícími jdou z mozku k oněm ústrojům 

 nervy, vlákna to, jenž všechen pohyb i pojímání smyslů prostředkují. K lebce připo- 

 jeny bývají hořejší a dolejší čelist, tálo poslední pohyblivě, čímž se tvoří huba vedoucí 

 jako brána do vnitř zvířete. Tyto dvě hlavní části hlavy, lebka s mozkem, s očima 

 a ušima, a čelist s jazykem, nad níž nos položen bývá, u všech páteřníků lze najíti, 

 jen že rozličná podoba kostí, leliku a čelisf sestavujících, délka čelistí a nosních kostí, 

 i jiné výrůstky, jako n. p. rohy, zuby a zevnitřní ucho podobě celé hlavy u rozličných 

 zvířat velikou rozmanitost dávají, což každý uzná, porovnali hlavu volskou s člověčí, s psí 

 atd., které všecky předce ze stejného počtu kostí jsou sestaveny. 



Nejjednodušší ssavčí hlava jest velrybí, kterou, ač není tu místa pro osleologická 

 badání, v krátkosti popíšeme, berouce na kostru jen tak dalece ohled, pokud k utvo- 

 ření zevnitřního tvaru přispívá. 



U velryba obnáší hlava třetí dil celého těla, a tu třetinu z největší části tvoří 

 čelisti (Fig. i. I.) ; lebka (Fig. 1. II.) v poměru na ohromnou hlavu jest velmi 

 malá. Poněvadž kosti velrybí jsou velmi tlusté, pro mozek v lebce málo místa zůstává, 

 i neníf větší než mozek volský. Taktéž, jak již řečeno bylo, smysly zraku, sluchu 

 i čichu málo jsou vyvinuty. Čelisf hořejší a dolejší tvoří onu tlamu, do níž by se člun 

 i s lidmi vešel, i jsouf sestaveny z více kostí. Dolejší čeUsf (Fig. 1. 10 a Fig. 2. 10) 

 skládá se jenom z dvou ohnutých kostí, na obou stranách v předu spojených a v zadu 

 v klouby na obou stranách pohyblivě k lebce připojených (Fig. 1.2.4.). Hořejší čelisf, vzadu 

 tlustá, ku předu ztenčena, ze člyr koslí jest utvořena. Okolo rádla totiž, jež ukazuje 

 Fig. 2. 12, tenké a špičaté to kosti, položeny jso;i s obou stran kosti čelistní (Fig. 1, 



