26 



a 2, 7), 11 iiahoi-e spočívají mezi nimi kosli iiiuzicelistiií (¥ig. 1. a 2. 11.), dlouhý žlab 

 mezi sebou nechávajíce, pod nimž viděli jest ládlo. Na dolejší slťaiiě tvoři klenuté 

 čelislní kosli hořejší dulinu huby. Obraz zpodní strany Iiořcjší íelisti není podán, lze 

 si ale představiti, jak jest slavena, když si myslíme namísto tlustéiio konce mezičc- 

 listních kostí dvé čtverhranné podnětní, lak zezpod s čelistnimi kostmi spojené jako 

 nahoře do nich vsazeny jsou mezičelistní. Pěl kostí tvoří lebku. Ze zadu a nahoře 

 mozek poki^t jest týliií kostí (Fig. 1 a 2. 3.), která opatřena jest dvěma klouby pro obra- 

 lel krční a derou, jíž míchá z mozku do páteře přechází. Zpi-edu jest odloučena lebka 

 od čelistí širokou a tlustou čelní kostí (L.a 2. 1.), která na obou stranách srostlá jest 

 se zadním Hustým koncem hořejší čelisti. Se stran tvoří stěnu pro mozek postranní 

 (1. 2) a skránuí kost (1. a 2. 4), s kterou zpodní čelist jest spojena. Dno mozeční du- 

 tiny utvořeno jest klínovou kostí (1. 5.). Mimo to ještě od prodloužení čelní kosli ke 

 skráiiní jako můstek se pne lícní kost tFig. I. 6), na níž okov prohlubině čelní a skránní 

 kosti spočívá. Mezi lebkou a čelisti nechána jest v prostředku prostora, rozdě- 

 lená ve dví jinou kosti. Jsou to nozdry, dole mezi klínovou a podnební, a nahoře 

 mezi čelní a mezi čelistní kostí procházející. Kost nozderní v předu spojena jest 

 s rádlem , vzadu zasazena mezi čelními kostmi. Nosní kosti (Fig. 1. 2. 8.) , které 

 u jiných ssavců nozdry pokrývají a nos vystávající Ivoří, u velryba k čelní kosti 

 jsou přirostlé a v poměru k ohromné hlavě velmi malé , pročež i u tohoto zvířete noz- 

 dry prohlubinu tvoří , a nikoli ve výrůstku hlavy nespočívají , čímž hlava podobu žabí 

 dostává. Sluchové kosti spočívají v kulaté duté kosti (pro svou tvrdost skalou na- 

 zvané) uvnitř lebky , pročež jich na obraze nelze viděti. Otvor ušní bez zevnitřního 

 ucha, ježto u jiných ssavců (u osla, zajíce) bývá velmi vyvinuté, vzadu hlavy se ústí. 

 Velryb málo jím slyší. Nosem velryb nečichá, nebof nervy čichu nepřicházejí z mozku 

 do nozder, a tyto , jak se zdá , jen k dýchání slouží. Oko jest skoro jako rybí oko 

 ploché, pročež též velryb pod vodou lépe vidí než v povětří. Pohyblivých pysků velryb 

 nemá, taktéž ostatní tvářní svaly mu scházejí kromě oněch, jež dolejší čelist pohybují 

 a od skránni a klínové kosti k dolení čelistí, oď té pak k lícní kosti jdou, a které po- 

 zději jcšlě popíšeme. Velryb tedy mimo otvírání a zavíráni huby jiného pohybu v tváři 

 nemá. I prohlubiny kostí, výrůstkami čelní a skránní kostí (Fig. 2. a 1. 4.) utvořené, 

 tak jsou sádlem vyplněny a tlustou kůží potaženy , že celá hlava má tvar jednodu- 

 chý bez vynikajících částí. Ostatní tělo rovněž jako hlava zevnitřní formu svou od 

 kostry nabývá. Páteř (Fig. 1. A. B. C. D.) podle délky v těle spočívá. Žebra (Fig. 1. 

 f) tvoří prsa, a kosti ramenní a ruční (Fig. I. h. k. m. n. o. p) dávají ploutvím pevnost. 

 Celá páteř, která, jak již řečeno, s hlavou jest spojena, skládá se z obratlů, 

 kosti to opatřených derou pro míchu veskrz procházející a zvláštními výrůstky k na- 

 sazování svalů. Obralle, kteréžto položeny jsou jeden za druhým, v jedno spojeny jsou 

 chruplavkami a silnými vazy. Každý obralel skládá se z těla (Fig. 1. c), nad kterým sedí 

 dvé kosti jako třmen spolu srostlé. Srostlý konec tvoří špičku (Fig. 1. a.), tak nazvaný 

 trn. Otvorem třemenem tvořeným prochází mícha. Postranní výrůstky (Fig. 1. b.) 

 ' dolejší trny (Fig. 1. y), laktéž srůstáním dvou kosti tvořené, ke stranám a k zpodku 

 těla jsou připojeny. Tyto výrůstky nejsou u všech obratlů stejné délky, jak z pohledu 

 na obraz vysvítá , a poslední ocasní obralle ani hořejších trnů ani děr pro míchu 

 nemají. Podle svých rozličných podob máji obratle jména , vzatá od oněch částí pá- 

 teře, která se jimi tvoří. Máme krční, prsní anebo zadní, bederní a ocasní obralle, 



