28 



eást celého svalu a skládá se z červené masité látky, která se dá zkrátit a roztáhnout ou- 

 činkováiiím nervů. Poznenáhla přecházívá toto břicho v pevnou tenkou šlachu. Ne- 

 ktare svaly jen krátkou šlachu mají, některé veskrz šlachovou látkou jsou protkány 

 jiné zase jsou docela masité. Vždy ale sval svými konci k rozličným kostem jest při- 

 rostlý, jež skrácenim jeho v kloubu mezipoloženém se ohýbají. 



Samo sebou se rozumí, že kosti kloubem spojené, skrčí-li se sval konci svými 

 k nim přirostlý, vždy na tu stranu se ohnou, na které sval onen se nachází. Sval, 

 který na protivná straně týchž kostí jest připojen, tedy v protivnou stranu jimi hýbe, 

 jmenuje se protivníkem, sval zase, který v tom samém směru oučinkuje jako první 

 a bud pod nebo nad ním leží (tedy od něho krytý anebo jej pokrývající), jmenuje se 

 pomocníkem. Příklady pro tyto poměry svalů mezi sebou nacházíme též u velryba. 

 Popsali jsme na začátku článku svého pohyby ploutví, zad i ocasu velrybího. Velryb 

 mňže se prohnouti tak, že jen hlavu a ocas z vody vystrkuje. Toto prohnutí páteře musí 

 se díti svsly na hořejší straně obratlů položenými, jejichžto skrčením trny špičkami 

 k sobě se přibližují a tím celou páteři nahoru točí. Má-li jen ocas nad vodu se zakrou- 

 titi, tedy svaly k tomu potřebné jen od bederních obratlů ke špičce ocasních sáhati 

 musí. Tyto vyzdvihují ocas, ostatní páteř při tom se nepohybuje. Protivníci těchto 

 svalů spůsobují bití ocasu na povrch vody. Protivníci svalů, páteří vyhlubeně krou- 

 tících, ohnou záda, tak že z vody vystrmí, hlava a ocas ale se ponoří. Ohne-li velryb 

 tílo na stranu, tedy to činí pomocí páteřních svalů této strany. Svaly od páteře k lo- 

 patce připevněné vyzdvihují ploutve, od prsou přicházející svaly je dolů tahají. Tak 

 též svaly od krku k lopatce jdoucí ploutev ku předu , od zadních žeber přicházející 

 do zadu pohybují. Popíšeme tyto svaly poněkud zevrubněji, proto že jich mnoho není, 

 a jednoduché složení soustavy svalní u velryba nám budoucně co základ sloužiti může 

 k popsání ústrojů puhybovacích u ostatních ssavců. 



Svalů na hoi'ejší straně páteře, hlavu a ocas nahoru zatáčejících , záda ale vy- 

 hloubeně prohybujících, jest pět. Dva z nich jdou u prostřed páteře od trnu k trnu, 

 ostatní jsou na obou stranách za příční výrůstky (Fig. 1. b.} připevněny, a mohou tedy 

 i záda na levou neb pravou stranu pohybovati. Trnní sval skládá se vlastně z tolikera 

 svalů, kolik jest obratlů, nebof začínaje od týlu nasadí se na zadní straně každého trnu 

 (Fig. 1. a.) tlustý sval, který ke všem ostatním obratlům šlachy posílá, jenžto na přední 

 straně trnů se nasadí. Stáhne-li se kůže s velryba, tedy jen u prvního nasazení trn- 

 ního svalu na lýlní kosti CFig- 1. 3.) lze viděti masité břicho jeho, ostatní všecky šlachy 

 předešlých jsou pokryty. Pod ním leží malé svaly od trnu k trnu se pnoucí. Tyto dva 

 svaly hlavně mají oučel, bedra a ocas nahoru zdvihati. V protivném směru oučinkuje 

 dlouhý hřbetní sval. Tento masitými břichy nasadí se ku předním krajům žeber a příč- 

 ních výrůstků cFig- 1- ť- b.), od posledního obratle prsního začínaje, a vysílá ku předu 

 šlachy , jež k zadní straně výrůstků a žeber ostatních předních obratlů, k výrůstkům 

 krčních obratlů a k týlni kosti vedle břicha trnního svalu se připeviíuji. Tento sva! 

 nachází se po obou stranách páteře a zdvihá hlavu nahoru. 



Tak, jak právě popsaný dlouhý zadní sval k hlavě jde. odchází na obou stra- 

 nách od posledních prsních obratlů ocasní sval k zadu. On se též připeviíuje za příční 

 výrůstky bederních a ocasních obratlů, jen proto že jde protivným směrem ne od zadní 

 strany ku přední, nýbrž naopak od přední k zadní, a oučinkuje jako trnní sval, ocas 

 zdvihajíc. Šlachy, jež k posledním ocasním obratlům posílá, jsou velmi dlouhé. (Groen- 



