29 



lanďanům slouží místo provazů.) Trnnf sval zdvihá ocas, při tom ale páteř dolů kroutí, 

 ocasní sval ale může samostatně ocasní obralle a ocasní ploutve zdvihati. Pomocníkem 

 tohoto svalu jest pi-ífiní sval pod ocasním svalem ležící, na hořejší straně pněních vý- 

 růstků bederních a ocasních obratlů připevněný. Šlachy jeho jdou k ocasu. 



Svaly zpodní strany páteře jsou protivníci právě popsaných. Ony ale, které po 

 obou bocích zpodní strany páteře leží, mohou spolu se svaly hořejší strany k pohy- 

 bování těla na právo neb na levo sloužiti, jestli levý neb pravý sval dolejší strany 

 spolu S levým neb pravým protivníkem oučinkujc. Veliký pi'ímý sval hlavy jde od 

 klínové kosti (Fig. 1. 5.) k tělům člyr předních prsních obratlů (Fig. 1. B. c). Pod ním 

 leží malý přímý sval hlavy, který za předešlým od klínové kosti k prvnímu krčnímu 

 obratlů (atlasu) jde, kdežto se za dolejší trn (Fig. I. g.') připevňuje. Oba tyto svaly 

 slouží k tomu, by hlavu k prsoum přiklonily, tedy pod vodu ponořily, jsou tedy pro- 

 tivníci dlonhúliu zadního svalu, který hlavu do výšky vznáší. Oba svaly leži po 

 obou stranách a mohou se jednostranně spojili se hřbelním svalem , čímž hlava na 

 stranu se pohybuje. Třetí sval hlavu dolň pohybující jde od zadní části skránní 

 kosti (Fig. 1. 4.) k prsní kosti obou stran. Mimo tyto svaly, od hlavy k prsoum 

 jdoucí, nenacházejí se jiné svaly na zpodní straně prsních obratlů, trnní a mezilrnní 

 sval tedy nemají protivníků, kteří by páteř vypouchle dolů kroutily. To se jen stává 

 ponořením hlavy přímými svaly a ponoi-enim ocasu , což tři svaly spůsobují. Zpodní 

 ocasní sval (lat. Psoas) leží dole k oběma slranáui bederních a ocasních obratlů, hlu- 

 bokou brázdu tvoře uprosti-ed těla, a nasadí se pak k posledním třem žebrům a k tě' 

 lům i příčním výrůstkům bederních a ocasních obratlů. Vzadu posílá velmi dlouhé šlachy 

 k posledním ocasním obratlům, jako na hořejší straně ocasní sval, jeho protivník. Pod 

 ním leží jeho pomocník, protivník příčního svalu na hořejší straně, tak těž od příčního 

 výrůstku na zpodní straně k ocasu jflouci. Mezi zpodními trny ocasních obratlů na- 

 chází se ještě zpodní mezitrnní sval , který pomáhá ocas dolů pohybovati. Podobně 

 se nacházejí svalky od výrůstků příčních k výrůstkům na celé páteři se pnoucí, mezi 

 hořejším a dolejším příčním svalem položené. Tylo svalky svým skrčením výrůstby 

 k sobě přibhžují, a tím pomáhají páteř na stranu ohnouti. 



Oučinkuji-li svaly mezi výrůstky na jedné straně , taktéž ocasní sval a psoas 

 (dolení ocasní) dlouhý hřbetní, přímý sval hlavy a příční svaly spolu na jedné straně j 

 tedy se celá páteř na tu stranu ohne. Oučinkují-li jen dlouhý zadní, hořejší ocasní 

 a hořejší přímý spolu na jedné straně, tedy se tělo tak silně na tu stranu neohne, za to 

 ale trochu do výšky se vznese. Naopak trochu na stranu se ohne a dolů se za- 

 kroutí, jestli přímý sval hlavy, zpodní ocasní a zpodní příční na jedné straně oučin- 

 kují. Jednostranným oučinkováním ocasních a příčních svalů může se ocas na stranu 

 pohybovati. Při plování celým tělem zvíře vždy podle pořádku nechává jednostranní 

 zpodní a hořejší svaly oučinkovati. Nejdříve velryb ocas na stranu ohne, aby ostřím 

 ocasních ploutví lépe vodu prořízl, a spolu poznenáhla celé tělo vypouchle skrčí. 

 Ocasní ploutve teď jsou dolu schýleny. Pak rychle tělo narovná, a potom je hořej- 

 šími svaly nahoru šine. Ocasní ploutve při tom o vodu se opírajíce celé zvíře dále 

 strkajL Svaly přední končetinu pohybující dle čtyř směrů oučinkují, nahoru a dolů, 

 ku předu a k zadu. Jestli hořejší a zadní svaly spolu oučinkují, táhnou ploutev ostřím 

 k zadu, jestli přední a hořejší spolu oučinkují, táhnou ji ostřím ku předu. Jak již po- 

 věděno, kosti předních končetin bez svalů jen prostředkem vazů spojeny jsou. Svaly 



I 



