30 



jdou jen nd piítcí-o, od prsou a od lilavy k lopatce a k hořejší ^.ásti ramenní kosli, tak 

 žft coloii ploutví vládnou. Ku předu laliajfci svaly jsou Iři. Jeden odchází od zadu 

 skriíiiní kosti (Fig-. 1. 4.) vedle svalu, jenž odtamtud k prsní kosti jde, a nasadí se 

 k ramenní kosti. Jest velmi dlouhý a jeho skrčením se ploutev mocné k hlavě 

 táhne. Druhý sval jde od příčního výrůstku atlasu k výrůstku lopatky (Fig-. 1. A.), 

 a li-etí nejkralsi od zevnilřní struny lopatky k ramenní kosti (deltoideus). Vedle něho 

 leží dva lopatni svaly, taktéž od lopatky k ramenní kosti se připevňující, které ale kon- 

 t^etinu nahoru tahají. Od žeber se prostírá velmi ploský sval, tak nazvaný pilovaný, 

 proto že Špičatě od čtyř žeber vychází, a připevňuje se k hořejšímu ostří lopatky. Jemu 

 jest protivný onen sval, který od atlasu k lopatce jde. On krčí lopatkou nahoru 

 n k zadu. Nad ním leží mnohem větší, též ploský, čtverhranný sval , jenž od obratlů 

 prsních nad lopalkou položených taktéž ku kraji lopatky se připevňuje. Spoluoučin- 

 kováním čtverhranných pilovaných a lopatních svalťi obě ploutve vodorovně nahoru se 

 táhnou. Od prsní kosti a dolejšilio konce žeber přichází prsní sval, k ramenní kosti 

 se připevňujíc, a míiže ploutve k prsoum přitlačiti. Odporník jeho jest čtverhranný 

 sval, pomocník pak podlopatní sval, jenž na vnitrní straně lopatky sedí a též k ramenní 

 kosti přisedá. K zadu se táhne končetina .širokým zadním svalem, který od čtvrtého, 

 fálého a šestého žebra vychází. Pomocníkem jeho jest oblý sval, který od zadního 

 ostří lopatky k ramenní kosti jde. On jest prolivnikeni deltoidea. Široký zadní sval jest 

 protivnikcm onoho, který od skráuni kosti k lopatce jde. Plování ploutvemi děje se 

 zvláště oblým, zadním širokým a prsním svalem, které plosku k zadu a dolíi pohybují; 

 oučinkováním svalu lopatních, pak svalu čtverhranného a pilovaného ploutev od těla od- 

 stává. Svaly, od krku, hlavy a deltoidea k lopatce jdoucí, ploutve zase ku předu táhnou, 

 a sval podlopatní při tom končetinu k tělu přitlačí, by osiřím lépe vodu prořízla. Tyto 

 právě popsai\é páteřní a ploutevní svaly slouží vclrybovi ku pohybování těla. Všecko 

 pohybování nervy se i°ídí, které z míchy přicházejíce co tenká vlákna v svalech se 

 rozvětvují. Pohybování vychází od mozku, který s míchou, tedy i s oněmi nervy jest 

 spojen. Mozek totiž jest kotouč tenkých nervových vláken. Některé konce toho ko- 

 touče již v hlavě děrami z lebky vycházejí, jako n. p. nervy smyslů. Větší část ale, 

 v zpodu mozku vedle sebe rovnoběžně uspořádané, co mícha lýlním otvorem do pá- 

 teře jde, a u každého obratle po obou stranách některé z těch nervových vláken do 

 těla přechází, nejsilnější do předních končetin. To jest příčina , proč micha k zadu 

 více a více se tenčí, neustále posílajíc vlákna, ze kterých jest sestavena, k sva- 

 lům a ke kůži. Zvláštní nervový systém v střevách jest položen, který ale též spojen 

 jesl s nervy míšními a mozečními. Tak celé tělo prostředkem nervů jest v ouzkém 

 smyslovém svazku. Každý cit přichází k mozku a mozek řídí podle rodu citů pohy- 

 bování těla. Vidí-li oko něco, co by se k žrádlu hodilo, anebo nějaké nebezpečen- 

 ství, hned se svaly bud k stíhání onoho předmětu anebo k outěku napnou. To samé jest 

 s uchem , které ale, jak již řečeno, nápodobně oku velmi slabé jest a jen pod vodou 

 dobře slyší, co se v ní děje, proto že tu zvuky celým ohromným tělem k uchu se ve- 

 dou. Nad vodou ale pro příliš, malý ušní otvor jen málo zvuku chápe. Taktéž od 

 nervů kožních cit bolesti, zimy, tepla k mozku se vede a bud ku prodlení bud k ou- 

 těku velryba pudí. Cit hladu v střevech napomíná ji žrádlo sobě hledati, zvláštní 

 oddíl citů, s člověčím myšlením poněkud příbuzný, jest maleřská láska těchto zvířat, 

 O čemž v popisu lovu velrybího mluviti budeme. 



(Dokončeni)' 



