49 



jemné a dlouhé. V vyšších rostlin zůstanou buňky v tomto svazku vždy mladistvé, totiž 

 v cévách závilkových, schodovýcii a tečkových, z nichž se dříví tvoří, kdežto druhý díl 

 svazku neustále se rozmnožuje, a tím dlouhý život našich stromů a keřů spůsobuje. 

 V středním svazku cev u Junorermanií pozorujeme ledy první stopy onoho rostlinného 

 zábyvu, bez něhož by žádného dříví a tedy i žádného průmyslu, vzdělání a děje- 

 pisu nebylo. 



Marchantie se svými příbuznými rody a Jungermanie jsou hlavní zástupci bohaté 

 čeledi jaterních mechů (Hepaticac), jejichž jméno ovšem nejapně jest voleno. Kýž 

 by tento stručný výklad úslrojnosli jejich učni přírodoskumnému ukázal, jak příroda 

 pokračuje od jednoduchého k složenému, jak do malých ale ozdobných jaterních mechů 

 ponejprve položila základy vyššího ústroji a naznačila stopy zákonů , podle nichž se 

 povrch země každoročně pestrým šatem odívá. 



Obraťme se nyní k jinému velikému oddělení mechů , které s právě popsanými 

 jaterními mechy v ústrojnosli plodu souhlasí, při tom ale dokonalejší zřízení mají a tedy 

 na vyšším slupni slojí, nežli onyno. Oddělení toto obsahuje tak nazvané pravé me- 

 ch y (Musei), kteréž právě ony husté polštáře po lesích a skalách tvoří a jichž vše- 

 obecně v zimě k vykládáni oken používáme. Zde není více neurčitého rozdělení listů 

 a kmenů, nýbrž zde se již setkáváme s dokonalými tvary rostlinnými, jevícími se nám 

 v podobě malých, útlých stromků a keřů. 



Vyskoumání vývinu pravých mechů vzbudilo na počátku tohoto století veliko'u pozor- 

 nost. Setím semen jejich nabylo se totiž přesvědčení, že ze semen těchto bezprostředně 

 mladé mechy nepovslávají, nýbrž z počátku malé, k vodním vláskům (rasy, Conferva) 

 podobné vaky, zelenými zrničky naplněné. Teprva později, když se hustá sít takových 

 vlásků vytvoří, povstane na jednom nebo druhém vlásku pupen, na němž se první lístky 

 budoucího mechu ukáží a prodloužením špičky (Obraz 8.) 



zponenáhla i lodyha se vytvoří (obraz 8.) *j. 

 Bylo již dříve podotknuto , že také u Marchan- 

 tie nejdříve laková vlákna povstávají, ačkoliv ne 

 v tak velikém počtu. Také u jaterních mechů po- 

 znali jsme podobné ústroje, které se nejdříve ze 

 semcnnich buněk vytvořuji a leprva později 

 v pravou rostlinu vyvinou. Tylo předběžné útvary 

 nazývají se první klíčky (Vorkeime) a náležejí 



k nejpoučlivějším úkazům v rostlinstvu , jimiž, jakož i podobnými úkazy v živočišstvu, 

 mnohé mylné domněnky o původu ústrojenců se odstranily. Než vrafme se k mechům. 

 Povslal-li první začátek mechu pupenem podotknutým, roste pak bylinka dále zrovna 

 jako u Jungermanií; na konci lodyhy povstávají nejmladší listy vytvořením malých bra- 

 davek z jednotlivých buněk, při čemž konec lodyhy vždy dále roste a nové lístky vy- 

 hání. Až k jisté výšce lodyhy jsou listy vždy větši a hezčí, konečně ale najedngu 

 přestanou, slojí ztuha vedle sebe a sestavují růžičku na konci lodyhy (Tab. 2. 16.). 

 Tím jest ukončen zrůst bylinky, která nyní k vytvoření plodících ústrojů svou činnost 



•) Kličičl se moch ; n) k řase podobný prvni kliček : li) koíeiiuí vlásky : c) první listy pupenu, 

 Živa 1851. \ 4 



