53 



Kdo však mecliy a krásné tvary jejich dokonale poznali chce, toho odkazujeme 

 na knihu (liirody, v niž jcdinč, nezaveden cizinu donměnkítuii , toho se dopidi, pu 

 čem touží. Neb ačkoliv naučení od jiných podávané prvním vodítkem liýti může, nedo- 

 sáhne předcc nikdy té určilosli, jakou příroda se vyznamenává. 

 Mhou theorie vždy je zastřena, 

 Strom života však vždy se zelená. 

 Krátkým soustavným přehledem nahlídneme snadněji v poznenáhlý postup mechi!i. 

 Jak s> rohu již podotknuto, rozdělují se mechy právem ve dvě skupeniny : vjaternaté 

 a pravé m e ch y. 



Rozdíl mezi oběma nedá se všeobecnými znaky dobře ustanovili, nebof oboji sku- 

 peni spojuje se přechody, jak jsme viděli, pomocí rodů Phascum a Sphagnum. Vý- 

 čet čeledí objasní však náhled v soustavu jejich 



A) Jalerní mechy. 



1. Nejníže stojí čeled Rikc i í, jejížto druhy mají plod sedící na velmi krátké 

 stopce v ploše, ze spojení listu a kmenu povstalé. Tobolka plodní nepuká a neobsa- 

 huje žádných zpruh. 



2. Nejblíže k této čeledi stojí čeleď Anthoceratů, u níž plod již více vystu- 

 puje, při zrání ve dvě chlopně puká a zpruhami jest opatřen. Mezi oběma chlopněmi 

 slojí slabý sloupek. 



3. U čeledi Targionií podobají se plody již k plodům Marchantie; aspoii 

 stojí samicí plody na zvláštním klobouku, kdežto u předešlých čeledí jak si(!pčí tak 

 i samicí plody v ploše rostliny jsou zapuštěny. Plod puká též ve dvě chlopně, má zpruhy, 

 alu žádného středního sloupku. 



4. Čeleď Marcha n lii má plody nepravidelné pukající, ale samčí a samicí na 

 slopkatých kloboucích. 



5. Celed Jungermanii obsahuje v tomto skupení nejvyvinutější tvary s pa- 

 trně odděleným kmenem a listem. Plod nesedí na zvláštních výběžcích, ale má dlouhou 

 stopku a puká ve čtyry chlopně, na jejichž stopkách zpruhy viseti zůstanou. 



B) Pravé mechy. 



1. Jakožto přechod objevují' se bahenni mechy (Sphagneae), jejichž plod nemá 

 středního sloupku ani čepičky, ale pravidelný příklop. 



2. Rod Phascum tvoří jiný přechod , an příklopek chybí, sloupek ale a če- 

 pička se objevují. 



U ostatních mechů čepičkou, sloupkem a príklopcm opatřených, nedá se snadno 

 ustanoviti, kleré jsou méně a které více dokonale vyvinuté. Staré rozdělení dle vlásků 

 a 'brv jest v tom ohledu aspoň nestranné. 



Dle toho rozvrhují se tedy mechy dále 



3. na mechy s jednoduchým zoubkovaným krajem, a sice buď čtyrzubým , bud 

 osmizubým, šestnáctizubým atd. ; a 



4. na mechy s dvojnásobným krajem, při čemž se zvláště na podobu vnitřních 

 zoubků a vlásků ohled bére. 



Třída mechů, ačkoliv na jednotníky přebohatá, nenáleží předce k řádům na druhy 

 nejbohatším. Dosaváde zná se asi 5000 druhů, a sice asi iOOO jaterních a 4000 

 pravých mechů. 



Jako lišejníky náležejí i mechy hlavně studenému pásmu, kdežto potahují zvláště 

 lesní půdu a kmeny i větve lesních stromů, V teplých krajinách oživuje se odemřelý 



