nliiě, předhoří „Grebcu" .(liřebeu), vedle něhož ncjvélsí zátočina se nalézá, majíc na začátku 7 i', 

 v jicím na pravé straně 23', na levé 8' hlonbky. Vedle Hřebenu strmí zrovna u prostřed řeky řada 

 zádorfi, mezi niž a rakouským břehem kra nazvaná „Vraný" znamenitě nad hladinu Dunaje vy- 

 niká. Kanál pro plavbu nalézá se mezi Grebenem a Vraným, jehož hloubka u Vraného Jenom 3', 

 n prostřed 7', na Grebeně ale 26', při ústi pouze 1' obnáší. Pod Grebenem vystupuje jiná skála 

 rovně jako jez přes řeku, nad niž pouze 3'/,/ vody bývá, ukaznje-li Bšavský vodoměr 6'/,. 



Za vysoké vody plove se kanálem u Vraného, k čemuž mnoho ostražitosti potřebí, poně- 

 vadž proud na tiskali v právo zahání. My plouli zs vody více nízké než prostředni, a to okolo 

 Grebeuu, kde se nám náš Tiinder lak na levou stranu klonil, že musely na palubě ležící věci být 

 připevněny, aby nesklouzly dolů do vln. 



Na Grebenu je spád na 250" dělky 4° 1" 8,'" při rychlosti II' 2" za sekundu. 

 Místa' tuto vyznačená tvoři první prahy dunajské v délce 2150° se spádem 14' 4" 3'", při 

 čemž podotknouti třeba, že jak na Izlazu tak i na Grebenu nejenom spád, uébrž i rychlost za malé 

 vody se zmenšují, na Tachtoli však násobňují. — 



Zajímavé je pozorovati tuto přechod toku k hučícímu proudění, k proudu náhlému a kpádu, 

 jenž bývá okamžitý. Z počátku běží voda nepozorovaně rychleji, znenáhla ale stává se šum bližší 

 a ukazuji se malé i větší víry a zátočinky. Tyto zmizí a objeví se opět nové, víry jsou nyní hlubší, 

 a kola, jež tvoří, mocnější. Konečně křižuji se, postaví se naproti sobě v zápas, a mocnější jako 

 nožem proříznou slabší a vše je u velikém zmatku, jehož oko naše pouze jednu část vidí, onu na 

 povrchu. Duše při tom tuší, co se asi v hloubce veliké a mocné řeky děje. 



S rozkoší stál jsem v předu lodi, kde naši lodníci jako o závod veslovali, abych tento veliký 

 zápas dvou rozhuívaných živlů, vody a země, dobře mohl pozorovat. Tento mocný Dunaj, jenž se pod 

 Pešti až přes 600" šiřky rozkládá, podobá se pod Bělehradem v čas svého rozvodnění velikému 

 jezeru. Toto celé jezero pohltí lizký průsmyk. Veškeré tyto vody, nesčíslné potůčky, horské bystřiny 

 a ručeje, jež rodí se na severovýchodním svahu Alp , řeky Bavor, Rakous, Moravy, nesčíslné stru- 

 měny Karpat a bystřiny slovenských Tater, přítoky jižní od Triglava, z bujarého Srbska a nešfastné 

 Boany, veškeré vodstvo Uher a ručeje balkánské a sedmihradské, to vše v jediném, asi 100° ši- 

 rokém průsmyku tuto štěsněuo. Jak mile však toto vodstvo projde hořejší prahy, opět rozšiřuje se 

 v bujném jeku, aby se podruhé stěsnalo a silžilo v soutěskách pověstné Železné brány. — 



(Pokračování). 



Příspěvek ku přírodnímu kalendáři Pražského okolí. 



V okolí našem všechen život přírodní ještě zimním spánkem upoután odpočívá. Než nebude 

 nám dlouho čekati. Vše oživující duch Vesny zavane, a obnovena btide tvář země. Proudná síla 

 Živy osvědčí opět svou bujarou moc v rostlinstvu, a pohybovati se budou v přírodě tisícové živoči- 

 chův probuzených. Lidskému však duchu přirozeno , aby jednotlivé jemu se objevující úkazy, 

 jakkoliv četné a různé, bral poněkud v porovnání a v přehled a zpylavým ponětím v jeden celistvý 

 obraz je sestavil. Takové tvorův přírodních, jmenovitě říše rostlinné a živočišné, porovnáni i v ohledu 

 vědeckém domyslnosti lidské důstojno jest; nebo£ jim člověk v souvislost a vzájemné působení obojí 

 říše rostlinné i živočišné hlouběji vniká. Nabudouce pak takovým sestavením bližší vědomosti o pře- 

 vaze jednotlivých čeledí, rodův a druhův některých bylin a živočichů, v té oné krajině se objevují- 

 cích, přispějeme zároveň k známosti zeměpisniho jejich rozšíření v naší vlasti. V ten spnsob zří- 

 I zený přehled obrátí zřetel obezřelého hospodáře již před časem na objevení se takového hmyzu, jenž 

 bylinám rukou jeho pěstovaným na ujmu bývá, i uvádí jemu v známost opět živočichy jiné, kteří 

 jako kazijedové v přírodě oněm .{)rvním škůdcům přítrž činívají. Konečně přehledem podotknutým 

 úplný obraz všech proměn, střídáním ročního počasí v obojí říši rostlinné i živočišné spůsobeuých, 

 v kterékoli době roku nám zřejmě a v celku před oči se staví. Vidí se mně býti přiměřeno věci 

 a času, abych s téhož stanoviště , s kteréhož jsem v Živě 1853 str. 159 rozdělení života ročního 

 » přírodě toliko nastínil , nyní týž výjev životní v oboru rostlin a hmyzu pro okolí Pražské na 

 jednotliví: měsíce místněji a podi'obněji vyznačil. Nejde mi při tom o úplné vypočítání přírodních 

 jednotlivcův, které již učiněno jest i dále bude činíváno v úplníjších spisech přirodomilův našich; 

 hodlám toliko podati některých tahův ku přírodnímu obrazu Pražského okolí, i podnítiti takto mnohé 



