80 



některé z nich časem bezpochyby budou docela rozemlety a odplaveny. Dobývání zlata 

 z piskův nCných málo požaduje příprav, a od lidí málo v hutnictví znalých snadno se 

 provozuje ; děje se pouze proplakováníra písku zlatonosného tekoucí vodou ve strojích 

 jednoduchých, při čemž písek odplyne, zlato pak potažné těžší zůstane. Při píscích 

 chudých spojuje se s tímto vymýváním čili rýžováním vždy ještě amalgamování, 

 nebol zkušenost ukázala, že v tom pádu pro příliš velikou jemnost zrnek č, lu- 

 pínků zlatých (často jich jde přes 250 na 1 grán) pouhým promýváním mnoho zlata 

 se odplaví a ztratí*;. Na uralských rozsypech byly v tom ohledu učiněny zkoušky 

 velmi zajímavé. A n o s s o v nalezl, že spůsobem chemickým (při kterém žádné ztráty 

 není) z téhož množství písku ISlkráte více zlata se vytěžilo nežli pouhým ryžováním ; 

 tavil-li se písek zlatý s uhlím a přiměřenými tavidly v peci vysoké, dostalo 

 se jednou ze 2800 pudův písku 28kráte, podruhé ze 700 pudův písku v peci šachtové 

 STkráte více zlata, nežli by to samé množství písku bylo dalo pouhým ryžováním. To- 

 též nalezli Nordenskióld a Beoquerelj poslední navrhl zvláštní zdokonalený spů- 

 sob k vytahování zlata z takových piskův. Třetí, posud málo užívaný spůsob navrhl 

 Duflos ve Vratislavi k vytažení zlata z výpalků od dělání utrýchu (z arsenových ky- 

 zův) v Reichensteině ve Slezsku: on je polivá a delší čas zavlažuje chlorovou vodou, 

 načež se zlato co trojchlorid zlatový (3fach Chlorgold) ve vodě rozpustí. Kyzy Rei- 

 chensteinské dávají tím spůsobem 10 gránů zlata z centu. 



Množství zlata, které musí v pisku neb rudě obsaženo býti, má-li se vypláceli 

 dobývání jeho, není ani každého času ani na každém místě stejné ; závlsíC to ode mzdy 

 dělníků, od kapilálův na založení průmyslu takového potřebných; v Sibiři nevyplácí se 

 ryžování, má-li písek méně než '/,,ooo>ooo zlata> písek Rýnu obsahuje však jen Vsjoooooo) 

 a předce ještě za suchých let, když málo práce jest, jsou lidé, kteří se vypíráním jeho 

 zabývají. Za starších dob, kde drahé kovy vůbec ve vyšší ceně stály, a mzda menší 

 byla, mohly se mnohé písky prospěšně ryžovati, které by nynějšího času více se nevy- 

 plácely ; patrno tedy, že není důvodné míněni těch, kteří z velikého množství ryžovišt 

 v jižních Čechách, nyní opuštěných, soudí na náramné někdy množství zlata v těch 

 ki'ajinách. 



Zlato, jak je příroda poskytuje, buď ve větších kusech, bud v nejdrobnějších 

 částkách, není nikdy čisté ; obsahujel vždycky bez výminky jiné kovy přimíchané, pře- 

 devším stříbro. Tak obsahuje (dle Lampadia) 0,969 Jilovského zlata 0.020 

 stříbra a 0.011 železa. Obzvláště sibiřské zlato ukazuje velmi měnivé množství stříbra, 

 od 0.003 až do 0.360. Zlato od Šabrovské a Jakaterinburku obsahuje dle G. Role 

 0.990 zlata, 0.002 stříbra a 0.007 mědi a železa; ono z Hadí hory (Zraejnogorsk) ob- 

 sahuje dle Klaprotha 0.640 zlata a 0.360 stříbra; Vdróspatacké ze Sedraihrad dle 

 G. Role 0.605 zlata, 0.387 stříbra, 0.008 mědi a železa. Podobné míchaniny zlata 



*) větši zrna zlatá málokdy v patrném muožstvi se lialezaji, a kusy pouékud větši náležejí 

 k největším vzácnostem. Kavaly zlata posud nalezené nejznamenitější jsou tyto : North-Caro- 

 lina (Sev. Obce) r. 1824 = 22.7 liber Vídeiísk. j Peru (v Madridu, dle Humboldta) = 

 21.5 liber. Nueva Granada (Již. Amer.) =: 22.3 liber. Z jižní Ameriky (u Pařížské aka- 

 demie věd) = 30.4 liber. Ural, Miask, r. 1824 = 18.1 lib. Tamtéž roku 1842 = 64.3 

 Uber (v Petrohradské cis. sbirce). 



