81 



a stříbra nalézají se též v obou Amerikách: zlato z Georgic cStiverni spojené Obce) 

 má 0.995 zlata, kalifornské od 0.848 do 0.957 (v průměru 0.890), mexické (od Santa 

 Vé) 0.950, novogranadské O.SoO atd. Smíšeniny tyto zlata a slííbra mají barvu bledší 

 než zlato pouhé, při '/^ stříbra skoro bílou, a šlovou pak Elektrum; při jisté;n po- 

 měru jest slitina obou kovův zelenavá. Boussingault tvrdil, že tylo rozličné přiro- 

 zené smíšeniny jsou skuteíné chemické sloučeniny v stálých poměrech (na jednu rovno- 

 mocniiiu stříbra 2, 4, 6, 8 až i 12 rovnomocnin zlata); a však G. Rose obšírným kri- 

 lickým rozborem téhož předmětu nenalezl tuto domněnku potvrzenu, nýbrž sliledal, že 

 poměry ony jsou docela neurčité , poněvadž často dvě zlatá zrnka z téhož naleziště 

 obsahují nestejná množství zlata a stříbra. A vdej e v nalezl to samé potvrzeno u zlat 

 uralských, tušil však za to patrný vliv na krystalisací , že totiž při jistém poměru obou 

 kovův, zlata a stříbra, jisté formy krystalové stále se opakují. 



Zrovna jako všecko zlato přirozené obsahuje stříbro, lak opět všecko stříbro, bud 

 samorodné bud z rud vyrobené, má v sobě zlato. Obzvláště v starších dobách , ano 

 i před sto lety ještě tato skrovná část zlata ke sli'ibru přimíchaná nebyla poznána, ač 

 by i známost té okolnosti nebyla mnoho prospěla, neb tehdejší nedokonalý slav me- 

 liillurgie a chemie nebyl by dovolil žádného výhodného obou kovův od sebe odděleni. 

 Tak n. př. všecky slřibnié peníze z předešlého století, jmenovitě brabantské č. koru- 

 nové dolary, obsahují zlato ve množství skrovném sice, ale předce lakovém, že podle 

 zvláštního spůsobu, od Darceta vynalezeného, výhodně lze je vyloučili. Stiibro ta- 

 kové rozpustí se na velikých kotlích z litiny neb porculánu ve vařící kyselině sirkové, 

 sti-íbro a měd (vždy co přísada ve stříbře obsažená) se rozpustí, zlato, bylo-li tam, zbyde 

 00 prášek, jsouc v kyselině sirkové nerozpustné ; stříbro se z roztoku v kyselině vy- 

 loičí vstrčenou mědí co čistý kov, a slité do kusu vrátí se majiteli, který lučebníkovi 

 za tuto práci nic neplatí, poněvadž tento jest zaplacen zlatem ze stříbra obdrženým. 

 Jestiť nyní tento spůsob (pode jménem aífinování) rozšířen a v té míře zdokonalen, že 

 jcšlě Y,,joa ano 'liaoo ^lata dá se výhodně stříbru odejmouti. V nejnovější době 

 udělal ředitel mincovny Mnichovské, Dr. Pettenkofcr, právě při affinování stříbra 

 zajímavý nález : skoumaje vlastnosti zlata pii affinování zbývajícího, přesvědčil se, že 

 tylo od vlastností zlata pouhého nemálo se odchylují, pátraje pak po příčině toho úkazu 

 shledal, že zlato ono skrývá v sobě platinu, že tedy stříbro vždy bývá nejen zla- 

 tonosné, nýbrž i plalinouosné. Pettenkofcr nalezl v zlatu aífinováním obdrženém 

 asi 0.002 platiny, čímž cena stříbra neaffinovaného asi o 0.05 se zvětší; v mincovně 

 Mnichovské již nřkolik liber platiny dobyli a raedalie z ní razily na památku toho od- 

 krytí, rovně zajímavého a důležitého jak pro chemika a metallurga, tak pro mineraloga 

 a geologa. Objasňujef se tento nález dostatečně tím, že platina a zlato velmi zhusta 

 pospolu se nacházejí, ku př. v Sibiři, kde rozsypy zlaté a platinové často sousedí, ano 

 jedno i totéž ryžoviště oba drahé kovy poskytuje; totéž se opakuje v Brasilii, kde ne- 

 jen platina i zlato samorodné s palladiem samorodným z téhož pisku se vymývají, ale 

 rlato podle Darceta 0.001 platiny v sobě má, ano i zlato hnilé (oro poudre) 0.098 

 palladia a zlato šedé 0.340 — 0.430 rhodia obsahuje. V Kalifornii se též nalezla nejen 

 platina docela k uralské podobná, nýbrž i uralský společník platiny, totiž osmiridium. 

 Roztopivše v minci spojených obcí severních ve Filadelfii 356 uncií zlata z Nové Granady 

 (Jižní Amer.), doslali neroztopilelný zbytek platiny 7 '1^ uncii těžký. Na Ilarcu v Hanno- 

 versku obsahují rudy Rammelsberku bliže Goslaru '/jauoDoo ^'»'» '> 'amtéž nalezl Z i n k c u 



Živj 1851. tí 



