9* 



ženky lepé {Galaiithus nlvalis) a bledněnky jaruí (Leiícojuin venii\m). kteréž pak obě často 

 sníh až přes korunky zav/vá. 



Opomíjim zde cizokrajuých květin, které v ten čas (15. března) v našich zaliradách se stá- 

 vají ozdobou záhonů, jako: šafrán jarní (Crocus vernus) , k ocúnu podobný kobzolec (Trl- 

 chonenia bulbocodium), pak jasně modrá cibule sibiřská (Scylla sibirica), kdežto mezi tím za 

 našimi okny hojnost pestrých hyacinthů a tulipánů, bílé a kadeřavé narcisky, pak vzácná Amaryllis 

 Tormosissima šetrnou rukon pěstovány se skvějí. 



Na tyto řídké, však tím více vítané dary Vesny následuji kře zeleným listím se ozdobující : 

 zimolez kozí list a zimolez tatarský (Lonicera caprifolium et tartarica, 23. liuora 

 a 22. března), bez černý a hroznatý (Sambncus nigra et racemosa, 23. a 27. března), pak 

 srstka obecná a červená (Ribes grossularia et rubrum, 23. a 30. března). Podivu hoduo 

 jest, že právě v tu ještě dosti mrazivou dobu některé rostliny, podobně jako líska obecná, časněji 

 květ a později listy vyvinují, zvláště březovité stromy: olše lepká a lípa líska (Alnus gluti- 

 nosa et incana, 22. března), pak vrbóvité ; topol osyka (27. březnem), vrba červeníce 

 a ohebná, posvátná vrba jíva 128. března^ <• někdy (mezi 17— 26. březnem) žlutokvětý dřín 

 obecný (Cornos mascnla). Na vyšší, osluaěne mezi modrá se již útlý květ trojího rozrazila (Ve- 

 rouiea), pod křovím i v lesíku u sv. Prokopa a v Šárce podliška trojušetná (Hepatica tri- 

 loba), předchůdkyně voňiavé fialky, a na skalách vápenných seslerka modravá; všude na lu- 

 zích a v zahradách bělá se skromná sedmikrása: na stráních neúrodných objevuje se na vý- 

 sluní v trávě, jako rosičkou bělavou postříknuté, hladověnka jarní (Draba věrna, 28. března), 

 kokoška pospolitá (Capsella bursa pastoris), a někdy u veliké hojnosti plevel okoličnatý 

 (Holosteum unibellatum). Holé břehy potoka Botického obrubuje žlutý květ děvětsilu (Tusilago 

 farfara), a v Krči blíže luk na mokřině honosí se podbél (Tussilago petasites) bledě růžovým hroz- 

 uovitým květem, načež obé rostliny později celou půdu svým okrouhlo-širokym , povrchu zeleným 

 a zezpod bílým listím hustě pokrývají, ku podivu mnohým, kteří ještě nikdy jejich časného květu si 

 nepovšimli. Zde onde na polích a nevzdělaných záhonech červená se hluchavka krvavá 

 a pumpava bolehlavovitá či čapíuůsek (Erodium cicutarium), a nedaleko od nich žloutne kři- 

 vatec rolni (Gagea arvensis) ; z pryskyřniků vykvětá na písčité ornici myšenka nejmenší 

 (Myosnrns minimus) a pak pryskyřnlk srpovltý (Ceratocephalus falcatus), v okolí Pražském jen řídce 

 na polních mezích zde onde se objevující Ud rostlin bude se nám nyní obrátiti k hmyzu. 



Hmyzu podobně jako rostlinám nelze vůbec k životu opět probuzenu býti bez tepla. Za tou 

 příčinou vidí se nám každé hojnější objevování se hmyzu v našem okolí od počátku prosince až ku 

 konci února jen k mimořádným úkazům přináležeti. V našich před mrazem ochráněných bytech ob- 

 jevuje se nám ovšem i za počasí zimního rod brouků rušníkovitých (Ptintis fur et latro), kteří hry- 

 zením dřevu a sbírkám botanickým, podobně rod kožíjedů (Dermestidae), kteří sbírkám živočišným, 

 masné potravě a kožešině velmi škodívají. Takových však, kteréž , jako Desoria glacialis a Po- 

 dura nivalis z čeledi skokulíků v Alpách, pak Trichocera a Boreus hiemalis i Cautharis fusca (Ba- 

 der) v našich krajinách přes zimu a na sněhu vytrvají, jen pořídku u nás počítáme. Ba i v březnu 

 objevují se z hmyzu jen některé druhy, a to v té míře, v které příroda .slunečními paprsky okřívá 

 a pokud v rostlinstvu alespoň částečný pokrok se stal, poněvadž probuzeným živočichům nelze se 

 obejíti bez potravy. 



První navracují se k živobytí dvojkřidlí, naše dotíravé světoobčanky : moucha do- 

 mácí a masařka, které z počátku pitomě a ospale, záhy však slunečním paprskem zotaveny 

 dosti drze sobě počínají k omrzení lidí. Z polokřidlých pokrývají celá hejna červenavých 

 stinek lípovných (Lygaeus apterus) stromy a stěny, načež mravenec červený svůj čilý běh 

 nastupuje, setkávaje se s prvními výlety včel, spánku zimnímu nepodvrženjch. Ze z lomen o- 

 kří d I ý ch započiná řadu v našem okolí čeleď brouků hmyzo-či masožravých, jimžto příroda blíže 



