96 



Však nad jiué čilý a velmi oliecuý ua rolích, v zahradách, a všade při stezkách z rodu slřevlcfi 

 jest střevlík zrnitý (Carabus granniatus, 7. března), plžů, housenek a poiidrav lovec neustalý. 



Současně s podotknutou čeledí vysílá příroda, čistoty milovuá, takové rody, jimžto úlohou 

 jest, aby nejen po ukončené zimě cídlly, nébrž i po celý rok odklízely všecko, co oku cuduéma 

 bývá ua urážka. Před jinými spatřuje se čeleď ch r o b á ko vi tý ch, z nichž se kal o val (Apho- 

 dius inquinatns et melastouicns , 20. února) v mrvé, chrobák modrý (27. února) v koňských 

 orttruscích, a nosorožec v zahradnických pařištích a v třísle nalézá; později čeleď komolcíi 

 (Histeridae), v zahradní prsti a kravském hnoji trvající, živi se jako čeleď mrš niku (Silphidae) 

 trávením hnijících látek živočišných a housenek. 



Na pastvištích a mezích oljjevuje se za prvního jara (26. února) v prsti mrazem sypké vždy 

 poprášený a k smutníku podobný brouk z rodu prachosíi (Opatrum sabuiinum), který nikoliv žl- 

 vočišnon látkou se neživí, nébrž při trávě pučící klí ožírá. 



Ve vodě i vzduchu, všade se počíná život nové probuzený pohybovati. Na rybnících, 

 T kalužinácta i v potocích prohání se volně čeleď potápníkovitých brouku, živicích se 

 vodními zvířátky. 



I motýlové podávají někdy, za příznivého povětří, k jarním prvotinám hmyzu již v březnu 

 svůj příspěvek. Z podřadí motýlů denních polétávají žlutý motýl citrónový čili uhlák (Colias 

 rhamni, 3. března) a motýl bílý (Vanessa C. album, 3. března), o něco později motýl jil- 

 mový (Vanessa polychlorus, 8. března), vy vinul-li se poněkud květ takových rostlinek , ze kterých 

 dotčení motýlové ssaji šfávu k své výživě. 



Než všecky tyto a jiué výjevy, ač dosti četné, nejsou s to, aby v tvářnosti okolí našeho tak 

 příznivou spúsobily proměnu, aby dodávala březnu puvabnosti. Rostliny, jsouce ještě řídké a oku 

 nepatrné, pak stromy a keře, zde onde zeleným lisli.ii aneb květem vší barvitosti prostým jen 

 tence se pokrývající, nemohou prázdnota v přírodě vyplnili, aniž odstranili z obrazu všecken stín 

 jakési pustoty zimou zůstavené. V třídách vyšších přírodního života, jmenovité v ptactvu, hnulo se 

 ovšem stěhování jednotlivých rodfi, od jihu k nám i od nás k severu táhnoucích, snad i ledíiák, 

 severní tento kolibri, u nás na břehu některého Vltavského ostrova, a kos obecný v blízkém 

 lesíku hnízdo pro svou budoucí rodinu již vybudovali. Nicméně ješlě všude v přírodě převaha jeduo- 

 tvárnost, jsouc udržována náhlým převratem v povětrnosti, který dosti často vegetaci i hmyz opět 

 v bílé zimní roncho, ač na krátkou dobu, zahaluje. Prokop Dcorský. 



Zpráva o schmce pňrodnivkého odboru Českého Musea dne 14. února. 



Pan Dr. Staněk ukazoval i vykládal voskové preparáty o budově lidského vlasu, nové panem 

 Prem. Zieglerem pro fysiologický universitní ústav zhotovené. Předběžně vyložil příslušnými výkresy 

 budovu kůže po jejích vrstvách, totiž pokožky , vrstvy Malpigovy, škáry a plsti tučně i položeni 

 v nich kořene vlasn ; pak popisoval i kreslil jeho vznikáni, tvoření a zrůst původní ; konečně uka- 

 zoval na nměle zhotoveném 300krát zvětšeném vzoru voskovém jednotlivé, jen drobnohledem rozezna- 

 telné částky, totiž zárodek opatřený nervy a krevuicemi , novou vlasovinou, zrnitou látkou kořene 

 obklíčený, pak pošvu vnitřní a zevnitřní, a prut vlasu s dřeném jeho i korou. pak dvě žláz tuko- 

 vých, do průchodu vlasového mastnotu vycezujících. 'líný, podobně zvětšený preparát představoval 

 kousek kůže tvářní s míšky lojovými a vlásky v nich se nalézajícími , též zmínil se Dr. Staněk 

 o cizopásnících (Simonea, Demode.\ folliculoram), nezřídka tam přebývajících. 



Pan prof. Dr. Půrky ně vyložil pomocí modelu Dr. Hueta, jenž představuje koule oční v třech 

 kruzích mosazných podle vzoru oka živého pohyblivých, hlavní výjevy a spůsoby pohybu oka lidského. 

 Jako úvodem šířil se po všelikých tvarech nástrojů zření nepohyblivých i pohyblivých, jako se nacházejí 

 u hvézdnatců, měkkejšú, čláukovltých, a konečně u pateřnatců. Déle se pozastavil u výkladu oka 

 hlemejždě a hmyzu. Konečně vysvětlil prostředkem vlastního modelu, koule v třech osách točitelné, 

 geometrickou theorii pohybů jejích, a jak příroda jí použila k vytvořeni ústrojí oka lidského. 



Potom předložil přítomným pan Jan Krejčí, kustos musejní, znamenitý, 2', lib. těžký 

 kaval jantaru, o němž ve předešlé schůzce zpráva podána byla. 



Konečně si vyprosil pan předseda prof, Dr. Purkyně od oudů odboru plnomocenství k vy- 

 jednávání s pomocí ještě jednoho z oudu s předsedaielstvem přírodovědeckého spolku „Lotos" o vstou- 

 pení jeho do musejního odboru příruduického, od kteréhož spojení blahodárné zvýšeni a rozšíření činnosti 

 jeho nadíti se možná. 



Obsah. 



Chemické lislij. Sepsal Uackenberger. — O koceck. Sepsal Vojtěch Šafařík. — O trilobitech. Od 

 Jana Krejčího. — llrubuusU : Plaxiha iia Dunaji 5 Bělehradu srbského do ^ Cernce. Od 

 Jana Vaclika. Pokračování. — Umété roiinnoíocáHÍ stromů. Od Franiiška Špatného- — 

 PHsfiveh ku piirodnimu kalendáři Praíského oholí. Od Prokopa Dvorského. — Zpráva 

 o schůice přirodnického odboru Českého Musea dne i 4 . února k. r. — K tomu Tab. 3. 



Tiskem Bedřicha Rohlíčka v Praze 1854. 



