110 



boj jest strašlivý. Velryb máchá ocasem okolo sebe, až se voda pění a stříká, ne- 

 moha se jinak brániti proti obratnějšímu nepříteli, až mu koneCně sil ubývá, voda se 

 krví červená a obr umíraje na stranu klesá. 



Jiná pliskavice (Phocaena communis), která nemá tak vypuchlé čelo , nachází se 

 ve všech mořích evropských, a k ní podobné i v asiatských a amerických mořích, tak 

 že Phocaeny čili pliskavice s tupou hubou přes celou zem jsou rozšířeny. Pravé pli- 

 skavice (Delphinus), které mají prodloužené čelisti, jako zobák malými zuby opatřené, 

 taktéž ve všech mořích žijí, ba i v Kaspickém. Jest jich mnoho druhů, které se nej- 

 více rozličnou délkou čelisti liší. Nejznámější jest obecná pliskavice (Delphinus Del- 

 phis), která se v Středozemním i v severních mořích nachází. Ona byla již starým 

 Římanům a Řekům známa a často nachází se vytesána na vodotryskách, zvláště co 

 altribut Neptuna a Nymf. Pliskavice se člověka nebojí a přibližuje se často ku břehům, 

 pročež co velmi lidumilovné zvíře od starých ctěna bývala. Dva rody pliskavic s velmi 

 dlouhými čelistmi, které jim podobu krokodilů dávají, žijí v řekách : Platanista gangetica 

 v Gangesu a Suia amazonica v řekách jižní Ameriky. 



Zvláštní podřadí velrybu masožroutů tvoři ještě jednorožec mořský (Monodon mono- 

 ceras). Co do formy jest velmi podoben k pliskavicím, jen že má kratší hlavu a zuby kou- 

 sací mu scházejí. Za to m* dva zuby v hořejší čelisti , z kterých jeden nevyvinutý 

 zůstává, druhý jako dlouhý přímý roh skrze kůži vyrůstá. Zub ten jest stočen a hývá 

 někdy až na 10 střevíců dlouhý. Délka zvířete bývá 16 — 20 střevíců. Pro hojný tuk 

 loví se od Groňanů. Zuby jeho nacházejí se ve všech přírodnických sbírkách, i v če- 

 ském Museum jest jich několik. Rostlinožroutů jsou jen tři druhy. Liší se od ostatních 

 velryb hlavně tím, že jako tuleni hustou srsf mají, zuby v čelisti podobají se ku kravským, 

 sloužíce k rozetření mořských rostlin ; mimo to mají též velmi silné přední zuby k utr- 

 hání tuhých mořských bilyn. Hořejší čelist jejich jest dolů ohnuta , pročež tvář docela 

 jinou podobu má než u velrybu a pliskavic, a více se podobá k tváři tulení. Nozdry, 

 jako u velrybu, leží více vzadu, i vyslřikují z nich též vodu. Největší zvíře tohoto pod- 

 řadí (Rytině Stelleri) žilo okolo Kamčatky, nyní však jest již vyhubeno. Délka jeho 

 obnášela 20 střevíců, zuby, ač měly podobu kravích, skládaly se jen z rohoviny jako ko- 

 stice velrybu. Šest střevíců dlouhý Manatus žije v mořích a v ústích řek jižní Ameriky 

 a střední Afriky. Mát on, jako též Dugong (Halicore indica) v Indickém moři žijící, 

 pravé zuby z kostěné látky. Dugongova lebka vulini se podobá k lebce vymřelého 

 Dinotheria, pročež i přírodozpytci ono obrovské zvíře do velrybu vřadili. Poněvadž se 

 ale v Abtsdorfu na Moravě ostatní kosti tohoto zvířete našly, k slonovým kostem po- 

 dobné, a co zvláště důležité, i kosti zadních končetin, jichž Dugong jako všickni vel- 

 rybové nemá : tedy žádným spůsobem k velrybům náležeti nemůže, ačkohv se s jistotou 

 ještě nevyskoumalo , zdali Dinotherium k slonům anebo k hrochům anebo snad více 

 k tapirům náleží. 



Kapradí. 



Od Jnlia Saxa. 

 V poslední své rozpravě o meších naznačil jsem je co nejnižší třídu v řadě 

 pohlavních rostlin; poznali jsme, že nejpodstatnější ústroje vyšších rostlin u nich sice 

 docela vyvinuly nejsou, ale předce již v stopách se vyskytují, nebo aspoň první zá- 

 klady jejich v sobě obsahují. Obracujícc nyní pozornost svon ke kapradí vstupujeme 



