111 



f!o oboru nových tvarů, jejichž příbuznost s mechy teprva v posledních dvou desítiletích 

 oilkryla byla, a při zevnili-ní rozdíhiosti mcohů od kapradin nemalého podivení zaslu- 

 Imje. Nikde nejeví se tak jasně jako zde, že se celé ústrojí a všechny zábyvy rostlin 

 /.náli musí, aby se o příbuznosti jejich souditi mohlo. Pokusím se doleji o to, abych 

 vyložil, jak jisté zárodky ústrojů, které jsme ponejprve u mechů spatřili, n kapradin 

 hned svého největšího vyvinutí dosahují, jiné zárodky ústrojů ale nevyvinuté zůstávají. 

 Di-ive však musím ctěné čtenářstvo se všeobecným tvarem kapradin seznámiti. 



Kapradí, tak jako třídy, o nichž před tím jsme jednali, náleží k velikému oddě- 

 lení rostlin, které se nerozmnožují semením, nýbrž semenními buňkami (výtrusy čili 

 spory) a tedy jakožto výlrusní rostliny naproti semenním postaviti se mohou. Kdežto 

 ale řasy, houby, lišejníci a mechy z veliké části drobnohledné bylinky obsahují, zahr- 

 nuje třída kapradin již ouhlednější rostliny, které nejenom svým tvarem a vnitřním 

 ústrojím, nýbrž také značnější velikostí se vyznamenávají a k okrase krajin přispívají. 

 Nalezli jsme sice již mezi mechy jednotlivé tvary, které lepou rostlinnou ozdobností se 

 honosí, ale velikost jejich dosahuje nanejvýše dva střevíce. U kapradin však sdružuje 

 se jistá velikolepost s nejjemnější podrobnou okrasou, tak že náležejí k nejpůvabnějším 

 ditkám Květeny. Již v našich krajinách bývají zvýší vyrostlého člověka, ačkoliv jenom 

 vějíře (k listům podobné části) nad zem se vyzdvihují, sestavujíce ve vlhkých lesích 

 a na skalách malebné popředí, ve vlhkých krajinách horkého pásma ale vypínají se ně- 

 které rody co stromy k ouhledné výšce a převyšují ztepilým zrůstem a překrásnou 

 zpeřenou korunou všechny tvary bujného tropického rostlinstva. I doba jejich života 

 jest mnohem delší, nežli u tříd předešlých. Jedno z našich obyčejných kapradí (Aspi- 

 dium Filix mas) , kteréž jsem v lesících okolo Mladé Boleslavi až na šest střevíců vy- 

 soké nalezl, má tu zvláštnost, že ročně z hlavního kmene, který se pod zemí plazí, 

 jediný vějíř vyhání; vykopá-li se takový kmen a očistí-li se, spatříme stopy předešlých 

 vějířů dosti zřetelně, lak že se stáří celé byliny vypočísti může, kteréž nezřídka něko- 

 lik desítiletí dosahuje. Zrovna pi-ed vějířem vybíhá kmen v lupy kotíce, na němž se 

 počátek vějíře poznati může, jenž v příštím roku nad zem se vyzdvihne. Málo ka- 

 pradin má však tak dlouhý kmen, obyčejně jest tento krátký a kolkolem násadkami 

 odemřelých vějířů obsloupen, a jen přední konec jeho nese čerstvé, vyvinuté vějíře. 

 Vytrhne-li se lakové kapradí ze země, spatři se nejmladší vějíře uprostřed, a sice do 

 kotouče svinulé, a kolem nich starší, již natažené a zpříma stojící. 



Ačkoli však kapradiny půvabností svých vějířů k nejkrásmyším rostlinám se při- 

 družují, a mnohé z nich v sklenicích a zahřivárnách s obUbou se pěstují, chybí jim 

 předcc jedna ozdoba, která mnohé jiné nepatrnější rostliny jednou do roka nebo aspoň 

 jednou za živobytí ncjušlechlilejším šperkem zdobí, schází jim toliž patrný květ. Vedle 

 modrých a červených, žlutých a bílých kvítků, jež Vesna z pupenů bylin loudí, vyna- 

 kládá kapradí zdánlivě všechnu svou sílu k vytvoření bujné zpeřeného vějíře, nedo- 

 spívajíc nikdy k jasnému, libě páchnoucímu květu a umělé vytvořenému plodu. Ka- 

 pradí nekvěte ; nepotřebujef k svému rozmnoženi této přípravy, nýbrž hromadí bez- 

 prostředně a v nesčíslném množství na ploše vějířů své scmenní buňky. Ba mnohé 

 •kapradí ztrácí právě tím svou půvabnou podobu ; nebof když všechna životní šfáva 

 k vytvořeni scmenních buněk se potřebuje, nedostává se potravy pro zelený vějíř, 

 tento chiadnc, uschne a zahyne, anyf jiné byliny právě pi-i vyvinování semen 'nejkrá- 

 snějším odí'\em pestrého květu se skvějí. . • 



