114 



Samicí ústroje nalezl teprva v posledních lelech důmyslný Polák , hrabě L e s z- 

 czijc-Sumiiíski, a ukázal též, jak se z nich kapradí vyvinuje. Vynálezy své uve- 

 řejnil v krásné monografii: Zuř Entwickluugfsgeschichte der Farren, Berlin 1848. Nyní, 

 když véc Uto již známa jest, může každý snadno na kapradich klíčkách (v zaliřívár- 

 nách sebraných) tylo samicí ústroje drobnohledem nalezli, kteréž na dolejší straně 

 srdcovitého klíčku blíže u výkrojku sedí (obr. 3. aj. Ústroje tylo jsou asi třikráte větší 

 nežli anlheridia; Hoffmeister nazývá je, jako u jiných bezekvětých pohlavních rost- 

 lin, archegonia fprvoklíčky). V celku jsou archegonia kapradin k samicím ústrojům 

 mechů docela podobna ; samicí ústroj (obr. 3, B) obsahuje totiž jemný průchod, jehož 

 stěny z buněk se skládají. Jako u mechů, leží také zde na dně průchodu veliká 

 buňka, z níž se po zúrodnění kapradina vyvine, tak jako se u mechů z podobné buňky 

 plodní buňka s násadkou vytvoří. Kdo pojednání a vyobrazení moje ojalerných meších 

 s tímto vyvinutím porovná, pozná znamenitou podobnost mezi vějířem jaterných mechů 

 a klíčkem kapradím. 



V té době, když samčí ústroje dozrají a puknutím semenní nitky vypouštějí 

 otevrou se také samici ústroje. Poněvadž oba ústroje na dolejší straně klíčku pohro- 

 madě stojí, dostačí při maličkosti jejich jediná kapka vody, aby se semenní nitky do 

 samicích ústrojů dostaly. Leszczijc-Sumiňski a zevrubný badatel Hoffmeister pozorovali 

 tyto nitky uvnitř v samicím ústrojí, mimo ně ale nepoštěstilo se žádnému jinému, 

 tento zajímavý údaj pozorovati. Tolik zdá se však býti jisto, že jenom vniknutím se - 

 menních nitek do samičího ústroje nová rostlinka se vytvořiti může, smí-li se ostatně 

 nově povstalá část samostatnou rosthnkou 



nazvati. Z větší buňky na dně samičího (Uui. 4.) 



ústroje vytvořuje se totiž brzo po zúrodněni 

 dělením a rozmnožením kulaté buněčné 

 tělo (obr. 4. a}, jak jsme to také v sami- 

 cích ústrojích mechů viděli. Poněvadž 

 jsme v klíčku kapradím obdobu vějíře ja- 

 terných mechů poznali, nemůže to, co ze 

 samičího ústroje kapradin povstane, nic jiného býti, nežli obdoba plodní tobolky, 

 která u mechů semenní buňky obsahuje. Při tom objevují se ale znamenité rozličnosti. 

 Buněčné těleso na dně samičího ústroje kapradin nepromění se totiž jako u mechů 

 v plodní tobolku, nýbrž vyvine jako samostatná rostlina svůj zvláštní kmen a vějíř, 

 a na tom teprva semenní buňky ; zkrátka mechy vyvinují ze svých samicích ústrojů 

 jednoduché plodní těleso, kapradiny ale celé rostlinné těleso určené pro dlouholetý život. 

 Tento rozdíl obou tříd, který dříve znám nebyl, měl za následek mylný výklad jednotli- 

 vých částí mechů a kapradí, kterýž dosaváde v rostlinopisech odstraněn není. Kmen 

 a vějíř kapradí považoval se totiž podle pohledu za obdobu vějíře nebo listnatých čáslí f 

 jaterných a pravých mechů, semenní tobolky, na rubu kapradich vějířů nahromaděné, 

 pokládaly se za obdobu mechových plodů; nyní však, kdežto u kapradí samčí a samicí 

 ústroje jsou nalezeny, ztratila tato obdoba všechnu podstatu, a o poměrech mechu ku 

 kapradí vystavuji se nejasné domněnky. Povážime-li ale to, nač jsem již dříve po- 

 ukázal, a sledujeme-li v obou třídách vyvinutí rostlin od prvních počátků až do konce, 

 objeví se nám následující výsledky. i 



Klíček kapradin jest dle svého bezprostředního pfivodu ze semenní buňky, dle' 



