126 



Venuše vzdálena jest od slunce asi 15 milionů mil a vzdálenost tuto jen velmi 

 málo mění, poněvadž dráha její mezi všemi planetami nejvíce se přibližuje ku kruhu. 

 Oběh svlij dokonává Venuše ve 224 dnech, a poněvadž dráha její obejmuta jest oJ 

 dráhy země, jeví též podobné úkazy, jaké jsme poznali při Merkurovi. Též ona pro- 

 chází sluncem, jen že úkaz tento udává se mnohem řidčeji nežli při Meríurovi. Nej- 

 bližší průchody Venuše skrze slunce udají se 8. prosince 1874 a 6. prosince 1882. 

 Tyto průchody Venuše mají v novějším hvězdářství velikou důležitost jakožto nejlepší 

 a nejbezpečnější prostředek k ustanovení vzdálenosti slunce od země. 



Dle toho, co jsme tuto pověděli, vysvitá, že Venuše ze všech planet ve větší částce 

 svých poměrů největší podobnost má k zemi. Její rok, její den, její velikost, podoba 

 a hmota, i vše, co z toho následuje, málo jsou od týchž poměrů země rozdílné. 



Obě ty planety, o nichž právě jsme mluvili, nazývají se planetami dolejšími, po- 

 něvadž nejsou tak vzdáleny od slunce jako země. V nejprv piíštím článku dostaneme 

 se k bydlišti svému, zemi, jejíž astronomické poměry blíže budeme uvažovati. 



Drobnosti. 



O pěstováni vina v Cechách. 



Sepsal Filip Čermák. 



Že víno obveseluje srdce člověka, jest muohověkou zkušeností potvrzen* pravda ; že ale mno- 

 hému, jenž o této pravdě třeba vlastní zkušeností se byl přesvědčil, předce ještě známo není, co se 

 tu vše dříve díti musí, nežli tento rozkošný nápoj tak líbezně působiti může, chci tuto o víně, 

 a sice hned od jeho prvního početí až do jeho konečného ončinkování promluviti. 



Réví. 



Víno co rostliua patří mezi křovinf, jak je též naši ctihodní praotcové nazývali, a naši 

 vinaři i podnes, kdykoli mluví o vině co rostlině, křovím je jmenují: u. p. křoví se pěkně rasi 

 t. j. vyráží, pučí. Každý jednotlivý vinný kmen nazývá se k e ř, a co z kořene do výšky roste, 

 réva neb r ý v a ; je-li jich více, slově nejstarší starec, což platí též o jediné, když již obstárla. 

 Jednoroční prut rychle vyrostlý nazývá se šlahoun; jednoroční prut hned od kořene vyhnaný s je- 

 dním kořínkem neb i vícerými, matečník s kořínkem; jednoroční prut vyrostlý z kousku 

 révy dvouleté, matečník s kolínkem. 



Při zakládání nových vinic obyčejně používá se těchto dvou druhů matečníků, jestliže vinná 

 školka žádnou sadbu neposkytuje ; ostatně matečnici s kořínkem povždy mají přednost před ma- 

 tečníky s kolínkem. 



Pupeuec révový jmenuje se oko, menší podpupeueček pod okem p o d p u s t. Toto očko jest 

 jíž příprava ku příštímu roku. Když ale přijde z jara nějaká ouhona, že n. p. vinice pomrznoa, 

 tu po krátkém čase len podpust si pustí, a je-li pohodlný rok, bývá kolikráte i z toho pudpusto 

 dobré vlno i mnoho, ale ker tím pro příští mnoho utrpí, s e s 1 á b n e. 



Oka se počítají na révě od zdola nahoru. Nejdulejší první a druhé bývá obyčejně prázdné, 

 to jest toliko na list ; třetím okem počinává teprv ouroda, Je-li rok ourodný, požehnaný, bývá 

 i v nejdolejších okách víno, a sice nejlepší, poněvadž je chráněno od studených větrů a slunce 

 je nejhojněji zahřívati, prejtovati může. Urozen, čím bližší k zemi, tím lepší. 



Pupenec drobet povyrostlý slově holoubě, a takové pupence jsou velmi křehké ; dost ma- 

 lého zavaděni o keř, a holoubě jest to tam, pak říká se, že holoubě uliti o. Holoubě povyrostlé 

 nazývá se sloupek, a lyto přinášej! ourodu. Na mnohost vína lze souditi hned z povyrostlých ho- 

 loubat: něhot víno, jedva že holoubata se počínají rozvíjeli v listy, již se ve svých malinkých hroz- 

 uičkách ukazuje. Při tiojné ourodě mivá každý sloupek dva, někdy i tři hrozny. Tu se říkává: Tot 



