128 



vrba smutníce (27. dnbna), olle lepká a habr tvrdý (30. dubna), jiak téměř všechny naše domáci 

 ovocné stromy (25—30. dubna), an již drive bříza bílá (22 — 24. dubna) a kleuka obecná (Acer 

 platauoides, 26. a 27. dubna) květem a pak listím se oděly. Tehdáž bývá pěstován na záhonech 

 zahradních arcis žlutý, komonka vypíná se svou císařskou korunou vedle tlustoUstého lumlkamene 

 (Bergenia čili Saxifraga crassifolia) s bledě růžovými zvonkovitými hrozny : již prvosenka čínská 

 (Prlmula chinensis) a Květena pestrých hyacinthů bezděky ustupuje za našimi okny nastávající slávě 

 aurikulí strakatými znaky skvělých, kdežto tamtéž krásná ale vůně prostá sokyně naší růže, totiž 

 Camelia Japonka, pak Azalea poulica, a starší sestra naší pomněnky, totiž pupenka jarní (Ompha- 

 lodes věrna) a řecký brambořík (Cyclamen coum) s růžočerveoým ohrnutým květem ve vážnosti se 

 ještě udržely. 



Se slávou našich zahrad se však již zasadila o závod lesni a polní Květena. 



Pokud se ještě oblouk stromového klenutí úplně nesklonil a listím svým příslnp slunečním 

 paprskům nezamezuje, pokryla se půda lesíku Hlubočepského směsici ze žlutých a bílých sasanek 

 (Anemone ranunculoides et nemorosa) společně s plíčnikem lékařským (Pulmonaria officinalis), k nimž , 

 se dymnivka s dutou hlízou (Corydalis bulbosa) přidružila, všude v křoví modrá se lecha jaruf 

 (Orobus vernns) ku kvetoucí vikvl podobná, tamtéž žloutne se k rozkoši mládeže prvosenka (Prlmula 

 veris), Vesně klíč ku přírodě takměř úplně odevzdávajíc, an kopytuík (Asarum europaeum) svůj po- 

 dezřele hrnnatný, jako kafrovinou (Asarin) páchnoucí květ pod liškou právě olistěnon pečlivě ukrývá. 

 Na podkraji háje Krckého skláni obecná kouiklec (Anemone pulsatilla) svůj přimodralý zvoneček, 

 žlutým květem pokrývá něžně zde onde břehy Knndratického potoka žlutenik střidmolislý (Chrysosplenium 

 alternifolium), an u veliké hojnosti všude v zahradách pampeliška přirozená, na polních mezich 

 mochna jarní (Poteutilla věrna) a hadí mléko (Euphorbia cyparissias) žloutne v té míře, jako ve 

 Stromovkách orsaj jarní (Ranunculus ficaria), jehožto bambulinky za manu nebo žito s nebe spadlé 

 omylně byly považovány. Na staroslavném místě v Šárce vykvětává toho času (15 — 20. dubna) 

 žlutečka česká (Gagea bohemica), kterou již Černý, spisovatel prvního českého bylináře, proslavil; 

 tamtéž skví se zlatým květem miláček jarní (Adonls vernalis) blíže u toho místa, kde skalní tařice 

 (Alyssum saxatile) tmavé nad železnou dráhou vypínající se skaliuy žlutými věnci ovinuje, k obdivu 

 cestovnikův okolo se vezoucích. 



Sledujíce zpytavým okem po jarním postupu v přírodním životě nalézáme, že keře a stromyi 

 kteréž v první době po dokonaném spánku zimním, od 10. března až k 15. dubnu, dřivé květ i 

 a později listy rozvíjejí (praecoces, ranní, roučí nazvané), zvláště k vrbovltým, březovitým, dubs- 

 vitýra a koprivovilým náležejí, t. j. k rostlinám stojícím ještě na nižším stupni ústrojné dokonalosti. 

 Podobně 1 rozvíjení se listi počíná v březnu a pokračuje v dubnu jen v nižších vrstvách stromoví 

 t. j. v křoví. Od 10. března až do 20. dubna objevuje se olisténí jen zde onde, podobajíc se spíše 

 k rozptýleným ostrovům na moři aneb k oasám ua písčité poušti. Od 20. dubna stává se ono 

 hmotnatým a souvislým, přecházejíc od keřů k vysokým stromům a působíc tím ozdobné oblouky 

 oku mile lahodící. K dovršeni toho kouzelného obrazu přispívají velmi okolní nivy, role a louky, od 

 15. dnbna vůbec v onu příjemně zelenou barvu se odívající, která téměř čarovnou změnu v tvář- 

 nosti okolí našeho působíc oko naše lahodně dojímá. 



Po hmyzu v dubnu se objevujícím ohlédneme se budoucně. P. Dvorský, 



Zpráva o schůzce pnrodnického odboru Českého Musea dne 14, března Í85i. 



Sezení toto bylo velmi zajímavé. Nejdříve přednášel assistent p. Ant. Fryč o řádu ktiro- 

 vitých ptáků, vylíčil dle nejnovějšího stanoviště vědy všechny rody tohoto řádu a vysvětloval znaky 

 jejich na exemplářích musejních, kteréžto neúnavným přičiněním p. assistenta až ua dva nejvzác- 

 nější všecky ostatní rody zastupují. Zvláště vzbudil všeobecné obdivení překrásný dar pana hrabete 

 Desfoura: Tragopan satyrns, Argas gigauteus a Lopbophorus impejauus, na jejichžto ozdobeni pří- 

 roda všechnu nádhern barev vynaložila. — 



Na to přednášel učitel na vyšší české reální škole p. Vojtěch Šafařík velmi dfi- 

 kladuou zprávu o Saturnovi a jeho kruzích, a shrnul v jasném přehledu všechny vynálezy od časů 

 Galileových až do doby nejnovější. Jakožto zajímavý výsledek novějších výskumů bylo vytknuto, že 

 kruh dříve zdánlivě co jednoduchý, nanejvejš co dvojatý pozorovaný, nyní nejméně ze tří kruhu 

 složen se spatřuje, z nichžto nejvnitrnější má barvu temnější, popelavou, a z tak jemné látky složen 

 jest, že Saturn sám skrze něj prosvitá. Fan Šafařík uveřejní co nejdříve pojednáni své, na něž 

 tímto poukazujeme. 



Obsah. 



Eleklričnosl Iřením iluiend. — Velryb. Od Emanuela Purkyně. Dokončení. — Kapradí. Od Julia 

 Saxa. — O postavení sluneční soustavy v prostoru světovém. Od Dra. Vojtěcha Kuneše. Po- 

 kračováni. — ilnibnosli ! O pěstováni vina v Ceckách. Sepsal Filip Čermák. — Příspěvek '■ 

 k fřirodnimu kalendáři Praiského okolí. Od Prokopa Dvorského. — Zpráva o schůivi přírod- 

 nického odboru Českého Musea dne 14. března b. r. — K tomu tah. 4. 



Tiskem Bedřicha Rohlíčka v Praze 1854. 



