ŽIVA. 



CAS0PI8 PRIROD]\ICKY. 



Redaktorové : Prof. Dr. Jan Purkyně o Jan Krejči. 

 číslo 5. Jločíúri óruOO- Květen 1S54. 



Vychází měsíčně po dvou arších. Cena pro údy Matice obnáší ročně 1 zl. 30 kr. stř., pro od- 

 běratele ostatní ročně 3 zl. stř. Předplaceni přijímá se v kanceláři p. J. U. D. los. Fryce, v Jin- 

 dřišské nlicl č. 900 — II., pak n domovníka v mnsejním domě, kdežto se čísla Tydávajl. Zasílá se 

 také poštou. Poštovné obnáší ročně 36 kr. stř. 



• 



O spůsobu učení se pi-írodním vědám bez velikých učených a učebných 



prostředků. 



Sepsal Dr. Jan Purkyně. 



1. Poměry lidu obecného k přírodě a jejímu jwznání. 

 (Přednášeno s částí dne 1 1. dubna ve schůzce přírodnického odboru Českého Mnsea.) 

 Každý z lidu našeho, v dospělém jsa postaven věku, třeba by také nebyl ve 

 školách dosáhl jakéhokoliv pořádného naučení o přírodě á jejích výjevech v kamenech, 

 ro.stIinách a živoíišstvu, třeba i neznal po vědecko vyložili zákony, jakové se vysky- 

 tují v úkazech světla, tepla, elektřiny, magnetismu, jakové slučováním a rozlučováním 

 prvotních látek a hmot na jevo vycházejí, nebo v tvoření, čilí, pohybu životném nám se 

 oznamují, chová předce na umu svém nemalou zásobu známostí přírodních, buď vlastní 

 zkušeností, anebo podáním od svých přátel a soukmenovců, starších i mladších, doby- 

 tých. Každý národ i národek, podle položení své vlasti v ouzeraí nebo na přímoří, na 

 horách anebo po rovinách a stepech, v horkém, středním nebo studeném podnebí, při 

 řekách, jezerech, nebo v krajinách suchoparných, osobil sobě dojista od pravěku, dle 

 potřeb společenského života, dle vývinu své činnosti a dle postaveni svého v člověčen- 

 stvu i mezi sousedními národy, zásobu dostatečnou vědomostí o přirozených věcech 

 a jich vynakládání k potřebám výživy, řemesel, obchodu, mořeplavectví, vojenství a vše- 

 likého přepychu a lahodění, a tot i daleko dříve než vědeckým spůsobem poznání pří- 

 rody se dobývalo, anf věda, zvláště věda přírodní v smyslu našeho věku, dosti mla- 

 dého původu jest, a jen s malé části sáhá do časů egyptské a řecké kultury. 



Nebylof žádného z vyvinulejších a v dějinstvu oučinnějších národů v starém 

 světě, jenž by nebyl zesnoval svou moc a svůj dobrobyt na základě vědomostí přírod- 

 ních. Jest úkol vlastní historie kultury, do podrobná se o té věci šířiti, poznamenati, 

 jak prostonárodní přírodoznanslví poznenáhla přechází do vědeckého, jak ono, podkla- 

 dem jsouc na počátku tomuto, na konec obrátí postavení své, původ, sílu a vzrůst be- 

 rouc z čisté, osamostatněné vědy. V starých věkách převládalo přírodoznanslví prosto- 



9 



