134 



prostonárodními nebo dětskými bylo osvojilo. Pěstounům tedy nastane úloha, z pozo- 

 rováni zábav i obyčejných her okolní mládeže , a z přímého vyptáváni a zkoušeni , se- 

 známiti se při každé příležitosti s vědomostmi každého dítka o přirozených věcech, 

 aby na tomto dosti skrovném základě, prostředkem té samé okolní přírody, bez užívání 

 všelikých učených a školských návodů, tím samým hravým, zábavným a samočinným 

 spfisobem, jako prvé o vlastní vůli, dále se rozšiřovaly a vyvinovaly. Hra nasypováni písku, 

 vlévám a přelévání, kapání a rozprchování vody může poskytovati příležitost k odměřo- 

 vání jich na žejdlíky, pinty, nebo na všelijaké míry obilní, obeznámiti dítky s během vod 

 a jiných tekutin v žlabech a rourách, se stříkačkami, pumpami, s rovnovážností, s po- 

 měrnou tíží ; rozpryskování na spůsob deště naproti slunci podává malou duhu , hraní 

 barev v kapičce rosní ukazuje též barvy duhové; nakonec může se i vzíti na pomoc 

 třihranné sklo k tomutéž účelu, 1 možná rozšířiti hru se světlem mnohonásobným spůsobera 

 jeho odrážení, lámání, soustředění přirozenými nebo umnými prostředky. Podobně teplo, 

 oheň podají nesčíslné příklady činnosti živelní. Neopomiňme též seznámiti dítky se vzdu- 

 chem, s jeho ač neviditedlnou hmotností, s výjevy, účinky, směry větrů, při čemž 

 i strany světa, východ, poledne atd. se poznati dají, pak různé pohyby od vzduchu pochá- 

 zející, vláni, napínáni plachet, foukání, bouření, všeliké zvuky, hlasy vzduchem prove- 

 dené. Zajímavé tu bude každé mysli dětské, rozbírati bohatou zásobu slov tak zvaných 

 onomatopoických, zvuky přirozené mluvou nastiňujících, jako klepání, hřímání, bouchání, 

 hlasy všelijakých zvířat. Poznání o vzduchu , o větrech povede k pozorování oblaků, 

 pak dále se oko vyzdvihne k slunci, měsíci, hvězdám. Postupem časů deniuch a noč- 

 ních , jakož i částek roku pozorovati se budou pohyby, tvary a změny nebeských těles 

 na obloze, Jak se našemu oku zdánlivě podávají; nebylo by však rádno již nyní o astro- 

 nomickém pojímání těchto úkazů se zmiňovali, což arci dospělejšímu věku a zralejší 

 zkušeností náleží. 



V zimním čase bavila by se mládež ve školce více rozličnými úkazy mrtvé pří- 

 rody, fysikálními a chemickými výjevy. Také by se již tenkrát mohla sdíleti známost 

 o kamenech, zeminách, jaké se v okolí hlavně nacházejí, ano i za příznivého počasí na- 

 vštěvovala by se jejich naleziště. Třeba i tvořením a pálením cihel , stavěním domků, 

 vyřezáváním řemeslnických, hospodářských nástrojů, nebo ukazováním, rozbíráním, pojme- 

 nováním jich cvičila by se mysl praktická dělí venkovských. Rostlinstvo a zvířectvo za 

 času zimního málo sice předmětů poskytuje, ale ani ty nesmějí se zanedbávati, i třeba 

 jich použiti, an za časů teplejší pohody beztoho nesčíslné množství nových a nových 

 příi'odm'ch úkazů na smysly mládeže se hrne. Tedy použili možná zelin ve sklepě chova- 

 ných, kořenů, cibulí, bambulin, různých semen hospodářských, ovoce rozličného druhu, 

 které dlouho do zimy ano do jara se chová ; okolí podává mechy, lišejníky. Ze živo- 

 Cišstva na snadě jsou domácí zvířata hospodářská, kůň, vůl, prase, ovce, nebo podomní 

 pes, kočka, myši, podvorní a světniční ptactvo, a rozličný hmyz. Tak se přiblíží doba 

 letní, podzimní, kdežto školáctva opatroven nejvíce v otevřené přírodě baviti a napájeti 

 se budou jejími krásami a naukami při rozumně spořádaném návodu pěstounů svých otcov- 

 ských. Byla by to látka k zvláštnímu dosti obšírnému spisu, kdybychom chtěli udávati úkony 

 a zábavy školky dětskému věku nejpřiměřenější. Jsout o tom knihy v literaturách cizo- 

 krajních. V naší vyniká zvláště „Pěstúnka" professora Mošnera , jižto každému příteli 

 mládeže, o své děli pečlivým rodičům, hlavně pak učitelstvu vyššímu (kamž arci i du- 

 chovenstvo počítáme) i nižšímu schvalujeme. 



