142 



Pozorování fysiologů též ukazují, že ve všeobecném souměru přírody plodnost 

 zvířat se řídí nejenom dle záhuby, jíž mláďata podléhají, dříve nežli schopnými se stá- 

 vají k rozplozování svého rodu, nýbrž také dle poměru k možným pád&m nezúrodnéní, 

 jimž podléhají vajíčka, a že u zvířat, jejichž vajíčka teprva mimo tělo samicí takřka na- 

 hodile se zúrodňují, počet jejich vždy znamenitější jest, nežli u takových, jejichž schop- 

 nost k životu pojištěna jest dříve nežli zplozena byla. 



S ohledem na tu okolnost jest tedy možné, umělým z úr odň ování m mno- 

 hem četnější potomstvo vyvinouti, než li by se přirozeným chodem 

 vytvořilo. 



Ryby náležejí z většího dílu k třídě zvířat, jejichž vajíčka teprva kratší nebo delší 

 čas po vypuštění od samce se zúrodňují, při čemž tento žádného užšího spojení se sa- 

 micí nemá. Aby zárodek v těchto ještě jalových vajíčkách se vyvinul, potřebuje fysiolog 

 při svých zkouškách jenom nápodobiti, co pravidelné v přírodě se děje, totiž dáti je 

 do vody mlíčím promíchané. K opatření sobě toho mlíčí jakož i jiker stačí, abychom 

 břicho samců a samic, jichž plody dospělé jsou a jichžto život tím počínáním v ne- 

 bezpečenství se neuvrhuje, jemně tiskli, nebo tělo nedávno leklých otevřeli; jikra totiž 

 i mlíčí zachovávají svou životní moc došli dlouhý čas i v mrtvém těle, a tak jest tedy 

 možno, aby se i z dvou mrtvých ryb četné i silné pokolení zrodilo. 

 Véc ta byla od hraběte Goldsteina okolo středu předešlého století úplně pozo- 

 rována, mnohem dříve, nežli Spallanzani svá pěkná badání o plození uveřejnil. Roku 

 1758 poslal tento pozorovatel jednomu z předků slavného francouzského učence Four- 

 c r o y-a velmi zajímavé pojednání o umělém zúrodiíování pstruhů a o užitku, jaký by 

 z toho rozmnožováním ryb v řekách vyplýval*). 



Okolo též doby vydal německý přírodoskumec Jacobi zajímavé pojednání**) 

 o umělém rozplozování a chování lososů a pstruhů. První zkoušky byly učiněny 

 u Nordheimu v Hanoversku a daly tak dobrý výsledek, že se zplozené ryby staly před- 

 mětem obchodním a anglická vláda Jacobimu ihned roční plat za odměnu vykázala. 



Roku 1835 vydal Rus co ni, svými pracemi o zárodcích mloků (Salamandra) 

 fysiologům dobře znám ***), nová pozorování o vývinu ryb, a podal zároveň poučné 

 podrobnosti o umělém zúrodňování jiker lína (Cyprínus tinca) a běhce (Cyprinus albur- 

 nus). Též Agassiz a Vogt, slavní skoumatelé ryb, zaopatřovali sobě všechny zá- 

 rodky ke skoumání potřebné umělým zúrodňováním černého pstruha (Salmo Palaea) 

 z jezer švýcarských, jehož pitevní popis r. 1843 vydali. 



V Anglii obrátili pozornost obecenstva na umělé plozeni ryb S h a w f ) a přede 

 všimBoccius, který na statcích bohaté anglické šlechty příležitost měl, zkoušky 

 v tom ohledu ve veliké míře vyvésti a prospěšnost tohoto podniknutí dokázati. 



SBocciusem seznámil se v Londýně rytíř P. de Carro, syn slavného Karlovar- 

 ského lékaře, a byl tak zaujat skvělými výsledky umělého rozplozování ryb, jakéž 

 v Anglii seznal, že vydal ve Vídni (1853 28. máje) provolání k velkým statkářům 



^) Dahamel da Moncean, Traité géuéral des péches. 1773, II. p. 334. 

 **) Hanoversches Magazín. 

 »*•) Bibliotheca italiana. Dii 79. 



t) Experimental observations on the develupement and growth oř salmon (tj, Ediaburgh 1640. 



