143 



a obcím rakouským, v tom smyslu, aby se Boccius na společné útraty do Rakouska 

 povolal a zde podobné ryboplodní ústavy zařídil jako v Anglii. Není nám povÉdomo, 

 jakýcli výsledků toto provolání mčlo. 



Též u nás upozornil pan Dr. K o d y m ve svých hospodářských novinách, Týden- 

 níku (v loňském ročníku), na důležitost umčlého plození ryb, zvláště v Čechách; došla nás 

 ale leprva jediná zpráva (od 17. března 1854) o skutečném pokusu v tom ohledu, kterou 

 na žádost p. prof. Půrky ně vysoce důstojný opat Brounovský a rektor university 

 Pražské z klášterního statku Po lichého, kde se tylo zkoušky daly, zjednal. Na statku 

 tomto koná důstojný kněz řádu benediktinského Colestin Jeřábek již od loňského 

 roku zkoušky s plozením ryb. Ku konci června 1853 dal pstruhy v Metuji ulovené (ji- 

 krnáče a mlíčníky) do tůně pstruhové nasaditi, aby jich později ke zkouškám upotře- 

 biti mohl. Tůně tato dostává vodu ze studeného pramene, který nedaleko Polického 

 kláštera povstává a též pstruhy chová. Na počátku zimy 1. prosince 1853 naplnil touto 

 vodou hliněnou mísu, a vzav jednoho jikrnáčc po druhém vytlačil z něho jemným třením 

 po břiše pomerančová lesklá jikra , tak že padla bezprostředně do vody v míse. Tím 

 samým spůsobem přinutil mlíčníky k vydání mlíčí, jež také do vody pustil. Promíchav 

 vodu rukou postavil mísu na 24 hodin do studeného pokoje, odstranil pak pokažená 

 bílá vajíčka, a ostatní, která měla barvu bledě žlutou , dal do plechových dirkovitých 

 krabic mosaznou sítí pokrytých. Krabice tyto umístily se v pstruhové tůni tak, že po- 

 řád dostávají čerstvou vodu. Po několika dnech obdržela mnohá vajíčka černé skvrny, 

 ale po celé dva měsíce musily se denně některá zkažená vajíčka a nečistota odstraňo- 

 vati. Dne 17. března, kdežto zpráva byla odeslána, měla pozůstalá vajíčka olověnou 

 barvu, jichžto několik pan prof. Půrky ně obdržel. Zárodky byly v nich již částečně 

 vyvinuty. Před třemi lety vylíhlo se při podobné zkoušce 15 kusů, a neni pochyb- 

 , nosti, že při delším zkoušení docílí se výsledek docela prospěšný. 



Pokud mi povědomo, byly také na Moravě vloni a předloníin podobné zkoušky 

 ■vykonány, nemýlím-Ii se, zvláště v Zábřehu. Nikde ale nebyly konány zkoušky tyto 

 v takové rozsáhlosti jako ve Francii, a v novější době i v Bav ořích. Ačkoliv 

 francouzským učencům, jak jsme viděli, umělé plození ryb již dávno známo bylo, obrátil 

 předce leprva sprostý rybář Josef Remy z Vogcsských hor všeobecnou pozornost 

 na tuto věc a vynalezl sám o sobě celé tajemství umělého plození ještě jednou, ne- 

 maje pražádných vědomostí o učených pracích svých krajanů. Již dávno mu bylo ná- 

 padné, že pstruzi, v potocích Yogesských druhdy obyčejní , pořade vzácnějšími se stá- 

 vali a lovení jejich rok od roka méně vynášelo, Chtě ztenčení svého průmyslu zame- 

 ziti, pátral co nejbedlivěji po příčinách tohoto ztenčení a přemýšlel o prostředcích, 

 jak by živnost svou opět zvelebil. 



Jakožto horský rybář věděl dobře, že pstruzi asi u prostřed listopadu v ře- 

 kách vystupují, aby na nejpokojnějších místech se třeli. Pozoroval je při tom a viděl, 

 že pstruzi na jistém místě své Lřicho o oblázky trou a pomocí ocasu z malých ka- 

 mínků hráz vystavují, před níž jikra kladou, tak že je voda odnésti nemůže. Hned po- 

 tom pouští nad tím samým místem samec své mlíčí, načež se voda poněkud zakalí, ale 

 brzo zase vyčistí. Neušlo také jeho pozornosti, že samice po tomto výkonu vajíčka 

 pískem přikrývá, bezpochyby aby je před loupeživými ptáky uchránila, a nejraději jikra 

 do tichých zátoků nebo za veliké kameny klade. 



Nicméně zahyne i při této znamenité bedlivosti pstruha o rodinu svou veliký 



